INSERT INTO `wp_posts` (`ID`, `post_author`, `post_date`, `post_date_gmt`, `post_content`, `post_title`, `post_excerpt`, `post_status`, `comment_status`, `ping_status`, `post_password`, `post_name`, `to_ping`, `pinged`, `post_modified`, `post_modified_gmt`, `post_content_filtered`, `post_parent`, `guid`, `menu_order`, `post_type`, `post_mime_type`, `comment_count`) VALUES
(5180, 19, '2026-01-17 15:02:27', '2026-01-17 14:02:27', '<blockquote>A Szöuli Nemzeti Egyetemen (SNU) január 16-án, Heesoo Oh előadásában elhangzott alábbi előadásban a gayageum nemzetközi útja rajzolódik ki 1989-től napjainkig: 41 külföldi zeneszerző 60 művén át derül ki, hogyan lép ki a hangszer a „múzeumi” szerepből, és miként találkozik benne a koreai hagyomány a kortárs nyugati zenei gondolkodással – személyes történeteken, bemutatókon és emlékezetes darabokon keresztül.</blockquote>\r\n<img class=\"alignleft  wp-image-5176\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/2026/01/2026-01-17_144526.jpg\" alt=\"\" width=\"197\" height=\"289\" />Gyerekkorom óta az volt az álmom, hogy a <strong>gayageum</strong> ugyan hagyományos hangszer, de ne csak egy „múzeumban megnézhető” tárgy legyen, hanem <strong>világszerte játszott</strong>, és <strong>világszerte szeretett</strong> hangszer. Valószínűleg ezért is nyílt sok utam ebbe az irányba.\r\n\r\nAz évek során sok <strong>külföldi zeneszerzővel</strong> dolgoztam együtt gayageum-projekteken, és rengeteg darabot adtam elő. Az első alkalom, amikor külföldi szerző művét játszottam, <strong>1989-ben</strong> volt, közvetlenül az egyetem után, amikor már a <strong>Nemzeti Gugak Központban</strong> dolgoztam. Akkor egy <strong>ghánai</strong> (Afrika) zeneszerző műve került elém. Azóta <strong>41</strong> zeneszerző <strong>60</strong> művét adtam elő.\r\n\r\nEnnek a kollokviumnak a készítése közben nekem különösen jó volt, hogy végre rendszerezni tudtam: korábban őszintén szólva egyáltalán nem volt rendben a fejemben és a jegyzeteimben, hogy <strong>mit, mikor és hogyan</strong> játszottam. Eredetileg azt gondoltam, hogy a mai előadás címe valami nagyon nagyívű lesz (például „a velem készült gayageum-művek alakulása”), de a rendszerezés hónapokig tartott, és közben az is felmerült bennem: biztosan kimutatható-e egyértelmű „változási ív”.\r\n\r\nÚgyhogy ma inkább <strong>alapozó jelleggel</strong> teszem meg ezt: azok közül a darabok közül, amelyeket eddig előadtam, néhányat szeretnék bemutatni, amelyek különösen emlékezetesek számomra – mert nagyon jók, mert nagy zeneszerzők írták, vagy mert valami személyes élmény kötődik hozzájuk.\r\n\r\nA repertoáromban voltak <strong>gayageum-szólódarabok</strong>, <strong>kamaradarabok</strong>, <strong>versenyművek</strong>, és olyan esetek is, amikor például <strong>koto</strong>-ra vagy <strong>guzheng</strong>-re írt művet játszottam gayageumon, vagy akár nyugati hangszerekre írt zenét ültettünk át.\r\n\r\nA listám az <strong>1989-es</strong> első darabtól indul, és évről évre, nagyjából <strong>évente 1-2</strong> művel bővült. Most néhány fontos állomást emelek ki.\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h2>1.) Oscar Sulley Brayma – első külföldi mű (1989. 09. 06.)</h2>\r\nAz első darab, amit külföldi szerzőtől játszottam, <strong>1989. 09. 06-án</strong> hangzott el. Ekkor a Nemzeti Gugak Központ együttesének tagjaként léptem fel.\r\n\r\nA koncert címe nagyjából ez volt: <strong>„A koreai és a nyugat-afrikai hagyományos zene találkozása”</strong>. Két részben zajlott a műsor, és nem egyedül játszottam: a <strong>Jeongak</strong> (udvari/hivatásos hagyományos zene) együttes tagjai együtt adták elő a programot.\r\n\r\nA szerzőről: <strong>Oscar Sulley Brayma</strong> Ghánában született, az Egyesült Államokban (Berkeley) és Németországban tanult, tehát afrikaiként viszonylag korán erős nyugati zenei képzést is kapott. Az USA-ban is aktív volt, többek között <strong>Uhuru Band</strong> nevű zenekarával, ahol a <strong>jazz</strong> és a hagyományos afrikai zene ötvözésével vált ismertté. Több mint <strong>30</strong> éven át dolgozott előadóművészként, oktatóként, kulturális örökség-megőrzőként és dobosként.\r\n\r\nAkkoriban én voltam a Nemzeti Gugak Központ <strong>legfiatalabb</strong> tagja, és hát… gyakran előfordult, hogy a többiek azt mondták: „amit mi nem akarunk, azt csináld meg te”. Így játszottam például egy <strong>daegeum–gayageum duót</strong> („Seoul Style”), és emlékeim szerint még más, zenekari/kamarai anyagokban is közreműködtem.\r\n\r\nSajnos ennél az egyetlen műnél most nincs meg nálam a kotta – a legtöbb darab kottája megvan –, de feltételezem, hogy a Nemzeti Gugak Központ archívumában meg lehetne találni.\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h2>2.) Klaus Huber – „Rau Pinzel Speech” (1992/1993), sanjo gayageum és soribuk duó</h2>\r\nA következő, számomra különösen fontos darab <strong>Klaus Huber</strong> műve. A cím koreai átírásban szerepel a jegyzeteimben; a magyarázat szerint a cím jelentése nagyjából <strong>„a durva ecset vége”</strong> (a cím értelmét így magyarázták).\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>1992-ben</strong> komponálta,</li>\r\n 	<li>az ősbemutató <strong>1993. 11-ében</strong> volt Berlinben, a <strong>Schauspielhaus</strong>-ban,</li>\r\n 	<li>én egy „Berlin–Seoul” jellegű fesztiválon adtam elő,</li>\r\n 	<li>a hangszer-összeállítás: <strong>sanjo gayageum + soribuk</strong> (énekes dob).</li>\r\n</ul>\r\nHuber (szül. <strong>1924</strong>) svájci zeneszerző, Németországban is sokat dolgozott, és a freiburgi főiskolán tanított; Európában rendkívül elismert alkotó volt (több akadémiai tagsággal, rangos díjakkal). Ez a darab <strong>Yun Isang (1917–1995)</strong> <strong>75. születésnapjára</strong> készült ajánlásként.\r\n\r\nA mű előszavában Huber nagyon erős, baráti hangú szöveget ír Yun Isangról: arról, hogy barátja rendíthetetlen bátorsággal és kitartással küzdött, és hogy a koreai kultúra mély gyökerei, valamint a nyugati zenei gondolkodás „felvilágosodás-korlátai” között próbált egy átfogóbb humanizmust megfogalmazni.\r\n\r\nZeneileg számomra ez a darab olyan, mint egy <strong>nehezen „megfejthető”, mégis rendkívül hatásos, szürreális keleti festmény</strong>: a keleti képzőművészet absztrakt fegyelme és a kerülő úton kifejezett dinamika valahogy egyszerre van jelen benne.\r\n\r\nA darabban sok a <strong>mikrohang</strong> (negyedhangok és finom eltérések). Ma már visszanézve azt érzem, hogy a hangolás önmagában nem volt olyan rettenetes, de akkor, mivel először találkoztam ezzel a világgal, nagyon megterhelőnek éltem meg.\r\n\r\nA bemutató körüli időszakban az is nehézség volt, hogy sokszor nem volt könnyű a szerzővel kapcsolatot tartani, én pedig bizonytalan voltam: „jól olvasom-e a kottát, jól értem-e, amit látok”. Később – <strong>2017 nyarán</strong> – még előadhattam ezt a művet <strong>Huber előtt</strong> is. Életemben ritkán izgultam annyira, mint akkor: attól féltem, hogy ha valamit félreértek, a szerző esetleg rosszallja. Ehhez képest nagyon örült, és számomra ez maradt az egyik legemlékezetesebb pillanat. Néhány hónappal később Huber elhunyt.\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h2>3.) Stefano Bellon – <em>Once Red</em> (2006/2007), nyugati és koreai hangszerek „jó keveréke”</h2>\r\nA következő darab <strong>Stefano Bellon</strong> olasz zeneszerző műve, a <strong>Once Red</strong>. Ezt a művet különösen jó példának érzem arra, hogy a <strong>nyugati hangszerek</strong> és a <strong>koreai hagyományos hangszerek</strong> mennyire természetesen tudnak együttműködni.\r\n\r\nA darab megrendelése és előadása a beszámoló szerint <strong>2006–2007</strong> környékére esik: <strong>2006-ban</strong> Hollandiában az <strong>Atlas Ensemble</strong> meghívására mentem együttműködésre, ott találkoztam a szerzővel, aki a helyszínen annyira lelkes lett a gayageum iránt, hogy azonnal workshopot kért, és kifejezetten gayageum-művet akart írni.\r\n\r\nKért tőlem hagyományos zenei felvételeket, én több lemezt is küldtem neki, köztük <strong>Kim Wol-a</strong> egyik <strong>női gagok</strong> felvételét. A szerző azt mondta, hogy az <strong>Isu Daeyeop</strong> különösen megérintette, és abból szeretne kiindulni. Őszintén: én ettől megijedtem – arra gondoltam, hogy ebből biztosan túl lassú, „álmos” darab születik. Ehhez képest a végeredmény <strong>meglepően dinamikus</strong>, nagyon jól működő zene lett, és kifejezetten örültem, hogy mégis hagytam kibontakozni ezt az ötletet.\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h2>4.) Chou Wen-chung – <em>Eternal Pine</em> (2008), koreai hangszer-ötös és a mű sokféle változata</h2>\r\nA következő mű szerzője <strong>Chou Wen-chung</strong> (szül. <strong>1923</strong>), kínai származású, de az Egyesült Államokban is meghatározó pályát befutó zeneszerző; többek között a <strong>Columbia University</strong> professzora is volt. A profilját olvasva nemcsak zeneszerzőként lenyűgöző, hanem szervezőként és gondolkodóként is: sokat tett azért, hogy ázsiai zenéket és ázsiai szerzőket láthatóvá tegyen, platformokat hozzon létre, és hidakat építsen.\r\n\r\nA darab címe: <strong>Eternal Pine</strong> („Örök fenyő”).\r\nEzt a művet <strong>2008-ban</strong> adtuk elő egy olyan koncerten, ahol egy <strong>CMEK</strong> nevű együttesben dolgoztam: ez egy <strong>9</strong> tagú formáció volt, amelyben nyugati és koreai hagyományos hangszerek muzsikusai együtt játszottak, és külföldi szerzőktől kértünk új műveket.\r\n\r\nA koreai hangszer-összeállítás ebben a verzióban: <strong>gayageum, daegeum, piri, saenghwang, janggu</strong> (tehát 5 hangszer).\r\n\r\nA darab előszavában a szerző megemlíti, hogy kb. <strong>60</strong> évvel korábban Koreában járt, találkozott <strong>Lee Hye-gu</strong> zenetudóssal, és sokat tanult a koreai zenéről. A művet Lee Hye-gu <strong>100. születési évfordulójára</strong> ajánlotta.\r\n\r\nA „fenyő” a kelet-ázsiai kultúrákban gyakran a <strong>természet örökkévalóságát</strong> és a <strong>hosszú életet</strong> jelképezi. A szerző azt írja, hogy a koreai udvari/hivatásos hagyományos zene (<strong>jeongak</strong>) szellemisége és formavilága inspirálta. A tételek értelmezésében olyan fogalmak jelennek meg, mint <strong>ég–föld–ember</strong>, illetve a „magas csúcsok” és „mély szakadékok” képe: a végtelen univerzum és a természeti korlátok között álló ember belső világának metaforái.\r\n\r\nSzámomra ez a mű azért is különleges, mert Chou Wen-chung szinte „élete végi” alkotásaként nagyon nagy hangsúlyt fektetett arra, hogy az ázsiai gondolkodást, esztétikát, filozófiát belefoglalja. Tudom róla, hogy kalligráfiával is foglalkozott, sokat olvasott, sokat elmélkedett – rendkívül erős humanióra háttérrel alkotott.\r\n\r\nÉs van még valami érdekes: az <em>Eternal Pine</em> nem maradt meg egyetlen verzióban. A szerző annyira kötődött hozzá, hogy több átirat/változat is készült:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>2008</strong>: koreai hangszer-ötös verzió,</li>\r\n 	<li><strong>2009</strong>: nyugati hangszeres verzió,</li>\r\n 	<li><strong>2010</strong>: gayageum-szóló verzió,</li>\r\n 	<li><strong>2013</strong> és <strong>2015</strong>: kínai hangszerekre készült verziók (különböző összeállításokban).</li>\r\n</ul>\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/p03dVoODzm8?si=Si9Jzor578KHbS7r\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\nEmlékezetes pillanat volt számomra az is, amikor a szerzőt először taníthattam a gayageum sajátosságaira egy workshopon: hangterjedelem, játékmódok, technikák. Egy másik alkalommal pedig ő kérte, hogy szeretne találkozni Lee Hye-guval – végül nagy nehézségek árán összehoztuk a találkozót, és a 2 ember <strong>átölelve egymást sírt</strong>. Ez számomra nagyon megható volt.\r\n\r\nA szerző a komponálás alatt elképesztően sok levelet írt nekem – nem egyszerű „praktikus e-maileket”, hanem filozófiai magyarázatokat, hogy értsem a mű mélyebb hátterét. Akkoriban, mivel az angolom sem volt tökéletes, és a filozófiai szövegek sem voltak könnyűek, ez néha őszintén szólva óriási stressz volt. Később viszont rengeteg skiccet és jegyzetet ajándékozott nekem a darabhoz; ezeket egyszer nagyon szívesen <strong>múzeumnak</strong> adományoznám.\r\n\r\nA mű különböző verzióinak léte annyira látványos, hogy a szerző egy <strong>CD-n</strong> is összefogta őket. Amikor kínai zenészekkel együtt játszottuk el a kínai változatot, egy kínai előadó odajött hozzám, és azt mondta: „Teljesen más érzése van, mint amikor ti (koreai hangszereken) játsszátok.” Én is így éreztem – ez nagyon érdekes tapasztalat volt.\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h2>5.) Donald Womack – <em>Tightrope / Highwire Act</em> („Kötéltánc”, 2009), gayageum-szóló</h2>\r\nA következő darab <strong>Donald Womack</strong> műve, a <strong>줄타기</strong> – ezt magyarul leginkább <strong>„Kötéltánc”</strong>-nak mondanám, a szerző angol alcíme pedig <strong>Highwire Act</strong>.\r\n\r\nEzt a darabot <strong>2009-ben</strong> játszottam a gayageum-szólóestemen. A szerzővel <strong>2008-ban</strong> találkoztam, amikor a Hawai‘i Egyetemen workshopot tartottam; akkor Donald Womack és Thomas Osborne (mindketten ott tanítottak) beültek az órákra, és ott ismerkedtünk meg.\r\n\r\nWomack amerikai, <strong>Virginia</strong> államból származik, és jelenleg is a Hawai‘i Egyetemen tanít zeneszerzést. Ez a mű Koreában komoly „szenzációt” keltett, és a szerző azóta is rengeteget ír koreai hangszerekre – sokszor már szinte úgy, mintha koreai szerző volna.\r\n\r\nA cím ötlete onnan jön, hogy a koreai kötéltáncban a táncos a kötélen egyensúlyoz, és a szerző ezt párhuzamba állította azzal, ahogyan a gayageum húrján a játékos az ujjával „egyensúlyoz”, hajlításokat és finom kontrollt hoz létre.\r\n\r\nAmikor először tanultam, számomra ez a darab brutálisan nehéz volt: rengeteg technika, rengeteg olyan különleges hangzás és menet, ami korábban a gayageum-szólóirodalomban nem volt „tankönyvi” módon jelen. Az első reakcióm az volt: „Hogy lehet, hogy nem koreai, és mégis mintha mindent tudna a gayageumról?” A közönség is rendkívül jól fogadta. Ma már szinte „alapdarab”: a diákok tömegesen játsszák.\r\n\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/vN86IApAAtE?si=tGbLeduCDD7deMDd\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h2>6.) Thomas Osborne – <em>Piece of the Sky</em> (4 tétel)</h2>\r\nA következő szerző <strong>Thomas Osborne</strong>, aki ugyanott dolgozik, mint Donald Womack. Ugyanazon a találkozási időszakon belül ismertem meg, de a stílusa teljesen más: ő nagyon <strong>romantikus, lírai</strong> zenét írt, „szép”, éneklő vonalakkal.\r\n\r\nA <strong>Piece of the Sky</strong> <strong>4</strong> tételből áll; a cím is nagyon kedves. Az előadásban a <strong>4. tételből</strong> hangzott el részlet.\r\n\r\nOsborne amerikai, Indiana államban szerzett diplomát.\r\n\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/eO_bL4Yj69o?si=38kIkSC8bHWG26Lu\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h2>7.) Donald Womack – <em>Skittled Rhythm</em> (gayageum-versenymű) + <em>Intertwined</em></h2>\r\nEzután ismét Womack következett: a gayageum-versenyműve, a <strong>Skittled Rhythm</strong>. Ezt ma már koreai hangszeres verzióban is sokat játsszák.\r\n\r\nA darab eredetileg nyugati zenekarra készült verzióban élt, én pedig <strong>2015. 09-ében</strong> (Ulan-Ude, Oroszország) adtam elő. Később koreai hangszer-zenekari kíséretes változat is lett belőle, és ma már sok hallgató játssza – kvázi „mesterpélda” lett.\r\n\r\nNagyon él bennem az első összpróba emléke: amikor megszólalt a nagy ütős belépés, azonnal az volt az érzésem, hogy <strong>„ez a darab működni fog, ez jó darab”</strong>.\r\n\r\n(A felvételen, amit akkor bemutattam, nem én játszottam, hanem <strong>Jang Sam-su</strong>, aki jelenleg doktori képzésben van.)\r\n\r\nEzután elhangzott Womacktól még egy darab, az <strong>Intertwined</strong>, amely <strong>gayageum–brácsa–janggu</strong> összeállításra íródott. Ezt azért akartam mindenképp megmutatni, mert különösen jól sikerült benne a nyugati és koreai hangszínek összekapcsolása. Az ősbemutatón a brácsát Womack felesége játszotta, a janggun pedig – meglepő módon – maga Womack.\r\n\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/h9aJ6E8j5Xs?si=-v7TznDcsF1aUJ_F\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h2>8.) Moses Bertran – <em>Taking Your Hand Now</em> (2022)</h2>\r\nVégül egy egészen friss emlék: <strong>Moses Bertran</strong> spanyol zeneszerző (a beszámoló szerint jelenleg Kolumbiában tanít, egy katonai felsőoktatási intézményhez kötődve).\r\n\r\nA darab címe: <strong>Taking Your Hand Now</strong> („Most megfogom a kezed”). Ennek személyes története van: írtam egy könyvet a modern gayageum-kottázásról, és az előszóban azt fogalmaztam meg, hogy akik a gayageum útjára segítettek – különösen az édesanyám –, ha élne, most szeretném <strong>erősen megfogni a kezét</strong>, és megköszönni neki. A zeneszerző ezt elolvasta, nagyon meghatotta, és erre építette a darab címét és hangulatát.\r\n\r\nA mű egyszerre <strong>romantikus</strong>, közben <strong>koreai karakterű</strong>, és erősen érezhető benne a <strong>spanyol népzenei</strong> íz is. A kezdése különösen lírai. Emiatt számomra nagyon emlékezetes, és úgy érzem, hogy „nyugati formában” is nagyon szépen tud gayageumra „hangolódni”.\r\n\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/lH6Lc7esSWU?si=XTLvrDW4YehsSuW4\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\n<hr />\r\n\r\nAz SNU Zoom-on 2026.01.16-án elhanzott előadás felvétele:\r\n\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/aSS64zgeq5I?si=g9YKRFlQbrzgBpHx\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n<h2>Zárás</h2>\r\nEddig néhány olyan művet mutattam meg, amelyek <strong>1989-től</strong> a legutóbbi évekig különösen megmaradtak bennem. Őszintén: eredetileg gondolkodtam azon, hogy ebből „műfejlődési ívet” felrajzoló tanulmányt írjak, de az anyag túl nagy, túl sok munka lenne egyben.\r\n\r\nMa ezért inkább <strong>alapozásként</strong> tekintettem erre: néhány darabot mutattam meg, és azt érzem, a legfontosabb talán az, hogy a fiatalabbaknak, tanítványoknak látszódjon: <strong>a gayageummal ilyen irányokba is el lehet indulni</strong>, és lehet nemzetközi együttműködésekben gondolkodni. Bízom benne, hogy a következő generációk még tovább viszik ezt.\r\n\r\nKöszönöm.', 'SNU-előadás: így lett a gayageum nemzetközi kortárs hangszer (1989–2022)', 'Szép példa, hogy egy különleges koreai hangszer, a képen látható gayageum milyen szép pályát futott be a nemzetközi zenei kultúrában...', 'inherit', 'closed', 'closed', '', '5174-revision-v1', '', '', '2026-01-17 15:02:27', '2026-01-17 14:02:27', '', 5174, 'https://oroszlanklub.com/?p=5180', 0, 'revision', '', 0),
(5181, 19, '2026-01-18 00:18:35', '2026-01-17 23:18:35', '', '2026-01-18_001626', '', 'inherit', 'open', 'closed', '', '2026-01-18_001626', '', '', '2026-01-18 00:18:35', '2026-01-17 23:18:35', '', 5174, 'http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/2026/01/2026-01-18_001626.jpg', 0, 'attachment', 'image/jpeg', 0),
(5182, 19, '2026-01-18 00:20:24', '2026-01-17 23:20:24', '<blockquote>A Szöuli Nemzeti Egyetemen (SNU) január 16-án,  Jiyoung Lee előadásában elhangzott alábbi előadásban a gayageum nemzetközi útja rajzolódik ki 1989-től napjainkig: 41 külföldi zeneszerző 60 művén át derül ki, hogyan lép ki a hangszer a „múzeumi” szerepből, és miként találkozik benne a koreai hagyomány a kortárs nyugati zenei gondolkodással – személyes történeteken, bemutatókon és emlékezetes darabokon keresztül.</blockquote>\r\n<img class=\"alignleft  wp-image-5181\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/2026/01/2026-01-18_001626.jpg\" alt=\"\" width=\"190\" height=\"258\" />Gyerekkorom óta az volt az álmom, hogy a <strong>gayageum</strong> ugyan hagyományos hangszer, de ne csak egy „múzeumban megnézhető” tárgy legyen, hanem <strong>világszerte játszott</strong>, és <strong>világszerte szeretett</strong> hangszer. Valószínűleg ezért is nyílt sok utam ebbe az irányba.\r\n\r\nAz évek során sok <strong>külföldi zeneszerzővel</strong> dolgoztam együtt gayageum-projekteken, és rengeteg darabot adtam elő. Az első alkalom, amikor külföldi szerző művét játszottam, <strong>1989-ben</strong> volt, közvetlenül az egyetem után, amikor már a <strong>Nemzeti Gugak Központban</strong> dolgoztam. Akkor egy <strong>ghánai</strong> (Afrika) zeneszerző műve került elém. Azóta <strong>41</strong> zeneszerző <strong>60</strong> művét adtam elő.\r\n\r\nEnnek a kollokviumnak a készítése közben nekem különösen jó volt, hogy végre rendszerezni tudtam: korábban őszintén szólva egyáltalán nem volt rendben a fejemben és a jegyzeteimben, hogy <strong>mit, mikor és hogyan</strong> játszottam. Eredetileg azt gondoltam, hogy a mai előadás címe valami nagyon nagyívű lesz (például „a velem készült gayageum-művek alakulása”), de a rendszerezés hónapokig tartott, és közben az is felmerült bennem: biztosan kimutatható-e egyértelmű „változási ív”.\r\n\r\nÚgyhogy ma inkább <strong>alapozó jelleggel</strong> teszem meg ezt: azok közül a darabok közül, amelyeket eddig előadtam, néhányat szeretnék bemutatni, amelyek különösen emlékezetesek számomra – mert nagyon jók, mert nagy zeneszerzők írták, vagy mert valami személyes élmény kötődik hozzájuk.\r\n\r\nA repertoáromban voltak <strong>gayageum-szólódarabok</strong>, <strong>kamaradarabok</strong>, <strong>versenyművek</strong>, és olyan esetek is, amikor például <strong>koto</strong>-ra vagy <strong>guzheng</strong>-re írt művet játszottam gayageumon, vagy akár nyugati hangszerekre írt zenét ültettünk át.\r\n\r\nA listám az <strong>1989-es</strong> első darabtól indul, és évről évre, nagyjából <strong>évente 1-2</strong> művel bővült. Most néhány fontos állomást emelek ki.\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h2>1.) Oscar Sulley Brayma – első külföldi mű (1989. 09. 06.)</h2>\r\nAz első darab, amit külföldi szerzőtől játszottam, <strong>1989. 09. 06-án</strong> hangzott el. Ekkor a Nemzeti Gugak Központ együttesének tagjaként léptem fel.\r\n\r\nA koncert címe nagyjából ez volt: <strong>„A koreai és a nyugat-afrikai hagyományos zene találkozása”</strong>. Két részben zajlott a műsor, és nem egyedül játszottam: a <strong>Jeongak</strong> (udvari/hivatásos hagyományos zene) együttes tagjai együtt adták elő a programot.\r\n\r\nA szerzőről: <strong>Oscar Sulley Brayma</strong> Ghánában született, az Egyesült Államokban (Berkeley) és Németországban tanult, tehát afrikaiként viszonylag korán erős nyugati zenei képzést is kapott. Az USA-ban is aktív volt, többek között <strong>Uhuru Band</strong> nevű zenekarával, ahol a <strong>jazz</strong> és a hagyományos afrikai zene ötvözésével vált ismertté. Több mint <strong>30</strong> éven át dolgozott előadóművészként, oktatóként, kulturális örökség-megőrzőként és dobosként.\r\n\r\nAkkoriban én voltam a Nemzeti Gugak Központ <strong>legfiatalabb</strong> tagja, és hát… gyakran előfordult, hogy a többiek azt mondták: „amit mi nem akarunk, azt csináld meg te”. Így játszottam például egy <strong>daegeum–gayageum duót</strong> („Seoul Style”), és emlékeim szerint még más, zenekari/kamarai anyagokban is közreműködtem.\r\n\r\nSajnos ennél az egyetlen műnél most nincs meg nálam a kotta – a legtöbb darab kottája megvan –, de feltételezem, hogy a Nemzeti Gugak Központ archívumában meg lehetne találni.\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h2>2.) Klaus Huber – „Rau Pinzel Speech” (1992/1993), sanjo gayageum és soribuk duó</h2>\r\nA következő, számomra különösen fontos darab <strong>Klaus Huber</strong> műve. A cím koreai átírásban szerepel a jegyzeteimben; a magyarázat szerint a cím jelentése nagyjából <strong>„a durva ecset vége”</strong> (a cím értelmét így magyarázták).\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>1992-ben</strong> komponálta,</li>\r\n 	<li>az ősbemutató <strong>1993. 11-ében</strong> volt Berlinben, a <strong>Schauspielhaus</strong>-ban,</li>\r\n 	<li>én egy „Berlin–Seoul” jellegű fesztiválon adtam elő,</li>\r\n 	<li>a hangszer-összeállítás: <strong>sanjo gayageum + soribuk</strong> (énekes dob).</li>\r\n</ul>\r\nHuber (szül. <strong>1924</strong>) svájci zeneszerző, Németországban is sokat dolgozott, és a freiburgi főiskolán tanított; Európában rendkívül elismert alkotó volt (több akadémiai tagsággal, rangos díjakkal). Ez a darab <strong>Yun Isang (1917–1995)</strong> <strong>75. születésnapjára</strong> készült ajánlásként.\r\n\r\nA mű előszavában Huber nagyon erős, baráti hangú szöveget ír Yun Isangról: arról, hogy barátja rendíthetetlen bátorsággal és kitartással küzdött, és hogy a koreai kultúra mély gyökerei, valamint a nyugati zenei gondolkodás „felvilágosodás-korlátai” között próbált egy átfogóbb humanizmust megfogalmazni.\r\n\r\nZeneileg számomra ez a darab olyan, mint egy <strong>nehezen „megfejthető”, mégis rendkívül hatásos, szürreális keleti festmény</strong>: a keleti képzőművészet absztrakt fegyelme és a kerülő úton kifejezett dinamika valahogy egyszerre van jelen benne.\r\n\r\nA darabban sok a <strong>mikrohang</strong> (negyedhangok és finom eltérések). Ma már visszanézve azt érzem, hogy a hangolás önmagában nem volt olyan rettenetes, de akkor, mivel először találkoztam ezzel a világgal, nagyon megterhelőnek éltem meg.\r\n\r\nA bemutató körüli időszakban az is nehézség volt, hogy sokszor nem volt könnyű a szerzővel kapcsolatot tartani, én pedig bizonytalan voltam: „jól olvasom-e a kottát, jól értem-e, amit látok”. Később – <strong>2017 nyarán</strong> – még előadhattam ezt a művet <strong>Huber előtt</strong> is. Életemben ritkán izgultam annyira, mint akkor: attól féltem, hogy ha valamit félreértek, a szerző esetleg rosszallja. Ehhez képest nagyon örült, és számomra ez maradt az egyik legemlékezetesebb pillanat. Néhány hónappal később Huber elhunyt.\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h2>3.) Stefano Bellon – <em>Once Red</em> (2006/2007), nyugati és koreai hangszerek „jó keveréke”</h2>\r\nA következő darab <strong>Stefano Bellon</strong> olasz zeneszerző műve, a <strong>Once Red</strong>. Ezt a művet különösen jó példának érzem arra, hogy a <strong>nyugati hangszerek</strong> és a <strong>koreai hagyományos hangszerek</strong> mennyire természetesen tudnak együttműködni.\r\n\r\nA darab megrendelése és előadása a beszámoló szerint <strong>2006–2007</strong> környékére esik: <strong>2006-ban</strong> Hollandiában az <strong>Atlas Ensemble</strong> meghívására mentem együttműködésre, ott találkoztam a szerzővel, aki a helyszínen annyira lelkes lett a gayageum iránt, hogy azonnal workshopot kért, és kifejezetten gayageum-művet akart írni.\r\n\r\nKért tőlem hagyományos zenei felvételeket, én több lemezt is küldtem neki, köztük <strong>Kim Wol-a</strong> egyik <strong>női gagok</strong> felvételét. A szerző azt mondta, hogy az <strong>Isu Daeyeop</strong> különösen megérintette, és abból szeretne kiindulni. Őszintén: én ettől megijedtem – arra gondoltam, hogy ebből biztosan túl lassú, „álmos” darab születik. Ehhez képest a végeredmény <strong>meglepően dinamikus</strong>, nagyon jól működő zene lett, és kifejezetten örültem, hogy mégis hagytam kibontakozni ezt az ötletet.\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h2>4.) Chou Wen-chung – <em>Eternal Pine</em> (2008), koreai hangszer-ötös és a mű sokféle változata</h2>\r\nA következő mű szerzője <strong>Chou Wen-chung</strong> (szül. <strong>1923</strong>), kínai származású, de az Egyesült Államokban is meghatározó pályát befutó zeneszerző; többek között a <strong>Columbia University</strong> professzora is volt. A profilját olvasva nemcsak zeneszerzőként lenyűgöző, hanem szervezőként és gondolkodóként is: sokat tett azért, hogy ázsiai zenéket és ázsiai szerzőket láthatóvá tegyen, platformokat hozzon létre, és hidakat építsen.\r\n\r\nA darab címe: <strong>Eternal Pine</strong> („Örök fenyő”).\r\nEzt a művet <strong>2008-ban</strong> adtuk elő egy olyan koncerten, ahol egy <strong>CMEK</strong> nevű együttesben dolgoztam: ez egy <strong>9</strong> tagú formáció volt, amelyben nyugati és koreai hagyományos hangszerek muzsikusai együtt játszottak, és külföldi szerzőktől kértünk új műveket.\r\n\r\nA koreai hangszer-összeállítás ebben a verzióban: <strong>gayageum, daegeum, piri, saenghwang, janggu</strong> (tehát 5 hangszer).\r\n\r\nA darab előszavában a szerző megemlíti, hogy kb. <strong>60</strong> évvel korábban Koreában járt, találkozott <strong>Lee Hye-gu</strong> zenetudóssal, és sokat tanult a koreai zenéről. A művet Lee Hye-gu <strong>100. születési évfordulójára</strong> ajánlotta.\r\n\r\nA „fenyő” a kelet-ázsiai kultúrákban gyakran a <strong>természet örökkévalóságát</strong> és a <strong>hosszú életet</strong> jelképezi. A szerző azt írja, hogy a koreai udvari/hivatásos hagyományos zene (<strong>jeongak</strong>) szellemisége és formavilága inspirálta. A tételek értelmezésében olyan fogalmak jelennek meg, mint <strong>ég–föld–ember</strong>, illetve a „magas csúcsok” és „mély szakadékok” képe: a végtelen univerzum és a természeti korlátok között álló ember belső világának metaforái.\r\n\r\nSzámomra ez a mű azért is különleges, mert Chou Wen-chung szinte „élete végi” alkotásaként nagyon nagy hangsúlyt fektetett arra, hogy az ázsiai gondolkodást, esztétikát, filozófiát belefoglalja. Tudom róla, hogy kalligráfiával is foglalkozott, sokat olvasott, sokat elmélkedett – rendkívül erős humanióra háttérrel alkotott.\r\n\r\nÉs van még valami érdekes: az <em>Eternal Pine</em> nem maradt meg egyetlen verzióban. A szerző annyira kötődött hozzá, hogy több átirat/változat is készült:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>2008</strong>: koreai hangszer-ötös verzió,</li>\r\n 	<li><strong>2009</strong>: nyugati hangszeres verzió,</li>\r\n 	<li><strong>2010</strong>: gayageum-szóló verzió,</li>\r\n 	<li><strong>2013</strong> és <strong>2015</strong>: kínai hangszerekre készült verziók (különböző összeállításokban).</li>\r\n</ul>\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/p03dVoODzm8?si=Si9Jzor578KHbS7r\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\nEmlékezetes pillanat volt számomra az is, amikor a szerzőt először taníthattam a gayageum sajátosságaira egy workshopon: hangterjedelem, játékmódok, technikák. Egy másik alkalommal pedig ő kérte, hogy szeretne találkozni Lee Hye-guval – végül nagy nehézségek árán összehoztuk a találkozót, és a 2 ember <strong>átölelve egymást sírt</strong>. Ez számomra nagyon megható volt.\r\n\r\nA szerző a komponálás alatt elképesztően sok levelet írt nekem – nem egyszerű „praktikus e-maileket”, hanem filozófiai magyarázatokat, hogy értsem a mű mélyebb hátterét. Akkoriban, mivel az angolom sem volt tökéletes, és a filozófiai szövegek sem voltak könnyűek, ez néha őszintén szólva óriási stressz volt. Később viszont rengeteg skiccet és jegyzetet ajándékozott nekem a darabhoz; ezeket egyszer nagyon szívesen <strong>múzeumnak</strong> adományoznám.\r\n\r\nA mű különböző verzióinak léte annyira látványos, hogy a szerző egy <strong>CD-n</strong> is összefogta őket. Amikor kínai zenészekkel együtt játszottuk el a kínai változatot, egy kínai előadó odajött hozzám, és azt mondta: „Teljesen más érzése van, mint amikor ti (koreai hangszereken) játsszátok.” Én is így éreztem – ez nagyon érdekes tapasztalat volt.\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h2>5.) Donald Womack – <em>Tightrope / Highwire Act</em> („Kötéltánc”, 2009), gayageum-szóló</h2>\r\nA következő darab <strong>Donald Womack</strong> műve, a <strong>줄타기</strong> – ezt magyarul leginkább <strong>„Kötéltánc”</strong>-nak mondanám, a szerző angol alcíme pedig <strong>Highwire Act</strong>.\r\n\r\nEzt a darabot <strong>2009-ben</strong> játszottam a gayageum-szólóestemen. A szerzővel <strong>2008-ban</strong> találkoztam, amikor a Hawai‘i Egyetemen workshopot tartottam; akkor Donald Womack és Thomas Osborne (mindketten ott tanítottak) beültek az órákra, és ott ismerkedtünk meg.\r\n\r\nWomack amerikai, <strong>Virginia</strong> államból származik, és jelenleg is a Hawai‘i Egyetemen tanít zeneszerzést. Ez a mű Koreában komoly „szenzációt” keltett, és a szerző azóta is rengeteget ír koreai hangszerekre – sokszor már szinte úgy, mintha koreai szerző volna.\r\n\r\nA cím ötlete onnan jön, hogy a koreai kötéltáncban a táncos a kötélen egyensúlyoz, és a szerző ezt párhuzamba állította azzal, ahogyan a gayageum húrján a játékos az ujjával „egyensúlyoz”, hajlításokat és finom kontrollt hoz létre.\r\n\r\nAmikor először tanultam, számomra ez a darab brutálisan nehéz volt: rengeteg technika, rengeteg olyan különleges hangzás és menet, ami korábban a gayageum-szólóirodalomban nem volt „tankönyvi” módon jelen. Az első reakcióm az volt: „Hogy lehet, hogy nem koreai, és mégis mintha mindent tudna a gayageumról?” A közönség is rendkívül jól fogadta. Ma már szinte „alapdarab”: a diákok tömegesen játsszák.\r\n\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/vN86IApAAtE?si=tGbLeduCDD7deMDd\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h2>6.) Thomas Osborne – <em>Piece of the Sky</em> (4 tétel)</h2>\r\nA következő szerző <strong>Thomas Osborne</strong>, aki ugyanott dolgozik, mint Donald Womack. Ugyanazon a találkozási időszakon belül ismertem meg, de a stílusa teljesen más: ő nagyon <strong>romantikus, lírai</strong> zenét írt, „szép”, éneklő vonalakkal.\r\n\r\nA <strong>Piece of the Sky</strong> <strong>4</strong> tételből áll; a cím is nagyon kedves. Az előadásban a <strong>4. tételből</strong> hangzott el részlet.\r\n\r\nOsborne amerikai, Indiana államban szerzett diplomát.\r\n\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/eO_bL4Yj69o?si=38kIkSC8bHWG26Lu\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h2>7.) Donald Womack – <em>Skittled Rhythm</em> (gayageum-versenymű) + <em>Intertwined</em></h2>\r\nEzután ismét Womack következett: a gayageum-versenyműve, a <strong>Skittled Rhythm</strong>. Ezt ma már koreai hangszeres verzióban is sokat játsszák.\r\n\r\nA darab eredetileg nyugati zenekarra készült verzióban élt, én pedig <strong>2015. 09-ében</strong> (Ulan-Ude, Oroszország) adtam elő. Később koreai hangszer-zenekari kíséretes változat is lett belőle, és ma már sok hallgató játssza – kvázi „mesterpélda” lett.\r\n\r\nNagyon él bennem az első összpróba emléke: amikor megszólalt a nagy ütős belépés, azonnal az volt az érzésem, hogy <strong>„ez a darab működni fog, ez jó darab”</strong>.\r\n\r\n(A felvételen, amit akkor bemutattam, nem én játszottam, hanem <strong>Jang Sam-su</strong>, aki jelenleg doktori képzésben van.)\r\n\r\nEzután elhangzott Womacktól még egy darab, az <strong>Intertwined</strong>, amely <strong>gayageum–brácsa–janggu</strong> összeállításra íródott. Ezt azért akartam mindenképp megmutatni, mert különösen jól sikerült benne a nyugati és koreai hangszínek összekapcsolása. Az ősbemutatón a brácsát Womack felesége játszotta, a janggun pedig – meglepő módon – maga Womack.\r\n\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/h9aJ6E8j5Xs?si=-v7TznDcsF1aUJ_F\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h2>8.) Moses Bertran – <em>Taking Your Hand Now</em> (2022)</h2>\r\nVégül egy egészen friss emlék: <strong>Moses Bertran</strong> spanyol zeneszerző (a beszámoló szerint jelenleg Kolumbiában tanít, egy katonai felsőoktatási intézményhez kötődve).\r\n\r\nA darab címe: <strong>Taking Your Hand Now</strong> („Most megfogom a kezed”). Ennek személyes története van: írtam egy könyvet a modern gayageum-kottázásról, és az előszóban azt fogalmaztam meg, hogy akik a gayageum útjára segítettek – különösen az édesanyám –, ha élne, most szeretném <strong>erősen megfogni a kezét</strong>, és megköszönni neki. A zeneszerző ezt elolvasta, nagyon meghatotta, és erre építette a darab címét és hangulatát.\r\n\r\nA mű egyszerre <strong>romantikus</strong>, közben <strong>koreai karakterű</strong>, és erősen érezhető benne a <strong>spanyol népzenei</strong> íz is. A kezdése különösen lírai. Emiatt számomra nagyon emlékezetes, és úgy érzem, hogy „nyugati formában” is nagyon szépen tud gayageumra „hangolódni”.\r\n\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/lH6Lc7esSWU?si=XTLvrDW4YehsSuW4\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\n<hr />\r\n\r\nAz SNU Zoom-on 2026.01.16-án elhanzott előadás felvétele:\r\n\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/aSS64zgeq5I?si=g9YKRFlQbrzgBpHx\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n<h2>Zárás</h2>\r\nEddig néhány olyan művet mutattam meg, amelyek <strong>1989-től</strong> a legutóbbi évekig különösen megmaradtak bennem. Őszintén: eredetileg gondolkodtam azon, hogy ebből „műfejlődési ívet” felrajzoló tanulmányt írjak, de az anyag túl nagy, túl sok munka lenne egyben.\r\n\r\nMa ezért inkább <strong>alapozásként</strong> tekintettem erre: néhány darabot mutattam meg, és azt érzem, a legfontosabb talán az, hogy a fiatalabbaknak, tanítványoknak látszódjon: <strong>a gayageummal ilyen irányokba is el lehet indulni</strong>, és lehet nemzetközi együttműködésekben gondolkodni. Bízom benne, hogy a következő generációk még tovább viszik ezt.\r\n\r\nKöszönöm.', 'SNU-előadás: így lett a gayageum nemzetközi kortárs hangszer (1989–2022)', 'Szép példa, hogy egy különleges koreai hangszer, a képen látható gayageum milyen szép pályát futott be a nemzetközi zenei kultúrában...', 'inherit', 'closed', 'closed', '', '5174-revision-v1', '', '', '2026-01-18 00:20:24', '2026-01-17 23:20:24', '', 5174, 'https://oroszlanklub.com/?p=5182', 0, 'revision', '', 0);
INSERT INTO `wp_posts` (`ID`, `post_author`, `post_date`, `post_date_gmt`, `post_content`, `post_title`, `post_excerpt`, `post_status`, `comment_status`, `ping_status`, `post_password`, `post_name`, `to_ping`, `pinged`, `post_modified`, `post_modified_gmt`, `post_content_filtered`, `post_parent`, `guid`, `menu_order`, `post_type`, `post_mime_type`, `comment_count`) VALUES
(5183, 19, '2026-01-18 01:53:50', '2026-01-18 00:53:50', '<blockquote>A Szöuli Nemzeti Egyetemen (SNU) Heesook Oh előadása azt mutatta be, hogyan fonódik össze a koreai kortárs zene és a technológia a hangrögzítés fordulópontjától a számítógépes zenén át az AI-ig: <strong data-start=\"233\" data-end=\"240\">백남준</strong> úttörő vízióitól <strong data-start=\"258\" data-end=\"265\" data-is-only-node=\"\">이도능</strong> interaktív/robotikus munkáin keresztül az <strong data-start=\"308\" data-end=\"314\">이봄</strong> AI-komponista modelljéig, sőt a gugak-örökség rekonstrukciós kísérleteiig.</blockquote>\r\n<h3>Moderátori bevezető</h3>\r\nA K-Future zenei csapat januári kolokviumán, az akadémiai hálózati szemináriumon most a 2. előadás következik. Ahogy korábban is mondtam, a mai előadások egyik témája a nemzetközi kitekintés és bővülés, a másik pedig a technológiára épülő koreai kortárs zene alakulása.\r\n\r\n<img class=\"alignright wp-image-5176\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/2026/01/2026-01-17_144526.jpg\" alt=\"\" width=\"183\" height=\"269\" />A 2. előadónk, akit mindannyian nagyon jól ismernek, a Szöuli Nemzeti Egyetem (SNU) professzora, <strong>오희숙</strong>. Professzor asszony nemrég egy könyvet is adott nekem – a témája nagyjából ez: <em>„Zene és technológia az AI korszakában”</em>. Röviden bemutatom (bár önök úgyis jól ismerik): jelenleg a Szöuli Nemzeti Egyetem Zenei Főiskoláján, a zenetudományi tanszéken tanít; Németországban szerzett MA- és PhD-fokozatot zenetudományból; kutatásainak középpontjában a zeneesztétika és a kortárs zene áll. A Zeneesztétikai Kutató Társaság (szakmai egyesület) képviselőjeként is tevékenykedik. Számos könyv és tanulmány szerzője – többek között a 20. századi zenéről, Schönbergről, a zene és filozófia kapcsolatáról, a „zsenialitás” kérdéséről, a koreai kortárs zene történetéről, az interkulturalitásról, idézet- és szimbólumhasználatról, intertextualitásról.\r\n\r\nMai előadásának címe: <strong>„A technológiát használó koreai kortárs zene – a számítógépes zene és az AI-zene fókuszával.”</strong> Kérem, nagy tapssal fogadják <strong>오희숙</strong> professzor asszonyt!\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h3>오희숙 professzor előadása</h3>\r\nÜdvözlök mindenkit! Köszönöm szépen a kedves bemutatást.\r\n\r\nA projektünk a modern Koreát vizsgálja zenei nézőpontból. Az előző előadó (<strong>이지영</strong>) arról beszélt, hogyan kapcsolódik össze a gugak (hagyományos koreai zene) és a globalitás, és hogyan jelenik meg mindez a kortárs Koreában. Én a koreai kortárs zenét kutatom, és ma a technológiára helyezem a hangsúlyt.\r\n\r\nKülön köszönöm, hogy <strong>이도능</strong> zeneszerző is részt vesz ma, és remélem, hogy az előadás után lehetőség nyílik az ő gondolatait is meghallgatni.\r\n<h4><strong>Zene és technológia – miért kapcsolódnak mégis?</strong></h4>\r\nA „zene” és a „technológia” elsőre ellentétesnek tűnhet: a zene érzelmi, szubjektív művészet, a technológia pedig objektív, logikus terület. Mégis sok kapcsolódási pontjuk van, és a 21. században ez a viszony különösen kiéleződött.\r\n\r\nHa a zene és technológia kapcsolatáról gondolkodom, az első név, ami eszembe jut: <strong>Edison</strong>. 1877-ben elkészítette az első fonográfot – szerintem ez az egyik döntő kiindulópont a zene történetében. A zene addig „időben eltűnő” jelenség volt: megszólal, majd elenyészik. A rögzítés lehetősége ennek a múlékonyságnak az első igazán nagy áttörése.\r\n\r\nA fonográftól az LP-n, kazettán, CD-n és MP3-on át a mai digitális formátumokig a fejlődés nemcsak a hordozót változtatta meg, hanem hatott a zene „természetére” és stílusára is.\r\n\r\nA 20. században a elektronika, majd a számítógép és a televízió megjelenése, a 21. században pedig a digitális technológia robbanása – a digitális forradalom – mind közvetlenül beépült a zenébe. Robotika, és most – ahogy mindannyian érezzük – az AI: mind hatással volt a zenei gondolkodásra és gyakorlatra.\r\n\r\nEnnek nyomán születtek és fejlődtek: elektronikus zene, számítógépes zene, videó-art, digitális konvergencia-zene, robotzene, AI-zene – a technológia és a kortárs zene nagyon szorosan együtt alakult.\r\n<h4><strong>Nyugati előzmények röviden</strong></h4>\r\nNyugaton rengeteg zeneszerző dolgozott ezen a területen: a korai elektronikus zene és a <em>musique concrète</em> (konkrét zene) korszaka, a szalagos zene, majd az „elektronikus zene”, később pedig a „számítógépes zene” megnevezés vált meghatározóvá. Kezdetben elektronikus eszközökkel hoztak létre hangokat, ezért mondták „elektronikus zenének”; később a számítógép mindezt egyre inkább egységesen lefedte, ezért terjedt el a „számítógépes zene” fogalma.\r\n\r\nA digitális korszakban újabb alkotók tűntek fel, és ma az AI területén is óriási a pezsgés. Sokan talán a „prompt-alapú” zenekészítésre gondolnak (például <a href=\"https://suno.com/\" target=\"_blank\" rel=\"noopener\">Suno</a>), de emellett olyan modellek is megjelentek, amelyek a kreatív „alkotó” szerepéhez közelebb álló módon komponálnak: például a <a href=\"https://magenta.withgoogle.com/\" target=\"_blank\" rel=\"noopener\">Google Magenta</a>, a <a href=\"https://www.futuretools.io/tools/musenet-openai\" target=\"_blank\" rel=\"noopener\">MuseNet</a>, az <a href=\"https://www.aiva.ai/\" target=\"_blank\" rel=\"noopener\">AIVA</a>, a <a href=\"https://www.flow-machines.com/\" target=\"_blank\" rel=\"noopener\">Sony Flow Machines</a>, illetve több más rendszer (pl. Emily Howell).\r\n<h4><strong>És Korea?</strong></h4>\r\nKoreában a technológia ma is kiemelkedő, és a kortárs zenei technológiai irány sem maradt el. A koreai elektronikus zene indulópontjaként gyakran említik, hogy 1966-ban <strong>강석희</strong> bemutatta a <em>원세계향연</em> című művét; ezt sokan az első fontos mérföldkőként tartják számon.\r\n\r\nKésőbb számos zeneszerző dolgozott ezen a területen. 1993-ban létrejött az Elektronikus Zenei Szövetség, 1994-ben pedig megrendezték a Nemzetközi Számítógépes Zenei Fesztivált, amely azóta is folyamatosan jelen van; nemrég a 30. évfordulót is megünnepelték (tudomásom szerint könyv is készült, és nagy rendezvényekkel).\r\n\r\nSok fontos alkotó és oktató tevékenykedik: többek között <strong>이도능</strong> professzor (aki ma is itt van), illetve <strong>황성호</strong>, <strong>임종욱</strong>, <strong>이병무</strong>, <strong>전현석</strong>, <strong>남상봉</strong> és mások.\r\n<h4><strong>Miért kell mindenképpen megemlíteni 백남준-t?</strong></h4>\r\nHa „koreai kortárs zene és technológia”, szerintem van egy név, akit nem lehet kihagyni: <a href=\"https://ko.wikipedia.org/wiki/%EB%B0%B1%EB%82%A8%EC%A4%80\" target=\"_blank\" rel=\"noopener\"><strong>백남준</strong></a>. Őt gyakran a videó-art úttörőjeként emlegetik – valóban az egyik legkorábbi és legnagyobb hatású alak.\r\n\r\nMár 1965-ben olyan gondolatokat fogalmazott meg, hogy egyszer eljön az idő, amikor a művészek félvezetőkkel fognak dolgozni. Korai munkái között szerepel a „zene mint kiállítás” gondolata: 1963-ban Wuppertalban (Németország) kiállítást rendezett, ahol <strong>13 televízió</strong> képének manipulálásával hozott létre egyfajta „zenei” installációt – például „Kuba TV”, „Rembrandt TV”, „Line TV” jellegű munkákkal, köztük hibás készülékekkel és a képernyőn létrehozott vonalakkal.\r\n\r\nÉrdekesség, hogy már 1964-ben robotot is készített: a <strong>Robot K-456</strong>-ot (nevét Mozart K.456 jelzésű zongoraversenyére utalva). A robot beszélt, sőt provokatív módon „emberi” funkciókat is imitált. 1982-ben, egy Whitney Museum-beli retrospektív idején a robotot egy autó elütötte és összetört – mintha „meghalt volna”. Ez a „gép emberiesítése”, a „gép élete és halála” gondolat nagyon korai, radikális megjelenítése volt.\r\n\r\nEmellett, még az internet előtti korszakban, műholdas élő közvetítéssel is kísérletezett – világelsők között az úgynevezett „műholdas art” területén.\r\n\r\nA K 456:\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/5-QIm7EgNlM?si=tZNlQo0tp3Vk28Gd\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\nÉs később, restaurálva:\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/JciiqCsRhdY?si=KtAgupXHBrqbnNon&amp;start=758\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\nMindez azt mutatja, hogy Koreában a technológia és művészet összekapcsolása már régóta erős hagyomány.\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h3>2 kiemelt példa: 이도능 és az AI-komponista 이봄</h3>\r\nMa 2 példára koncentrálok:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>이도능</strong> zeneszerző munkásságára,</li>\r\n 	<li>és az AI-kompozíciós modellre: <strong>이봄</strong>.</li>\r\n</ul>\r\n<h4><strong>1.) 이도능: a koreai elektronikus zene 1. generációjának meghatározó alakja</strong></h4>\r\n<strong>이도능</strong> professzor a koreai 1. generációs elektronikus zeneszerzők egyik legfontosabb figurája. Gyerekkorától érdekelte a tudomány és matematika; ezt interjúban is említette.\r\n\r\nRóla beszélve azt mondanám: rendkívül sokféle technológiát használt – elektronikus zene, számítógépes zene, interaktív zene, robotzene. Sokszor nem is „csak” zeneszerzőként írható le: kézműves, feltaláló, hangművész, hangmérnök is.\r\n\r\nKülönlegessége, hogy nem pusztán egy technológiát alkalmazott, hanem <strong>a saját rendszerét is megépítette</strong>, vagyis nemcsak „használta” az eszközöket, hanem megteremtette azokat a rendszereket, amelyekkel az adott zenei gondolat megszólalhat.\r\n\r\nA pálya főbb szakaszai:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>1. korszak:</strong> élő (live) elektronikus zene,</li>\r\n 	<li><strong>2000-es évek:</strong> interaktív, több médiumot összekapcsoló művek,</li>\r\n 	<li><strong>későbbi időszak:</strong> virtuális hagyományos hangszerek projektjei és robotzene.</li>\r\n</ul>\r\n<h5>a.) Élő elektronikus zene, valós idejű (real-time) feldolgozás</h5>\r\n<strong>이도능</strong>-t gyakran úgy értékelik, mint aki Koreában az elsők között vezette be a real-time processing gondolatát. Nem előre elkészített szalagos hanganyagból építkezett, hanem az élő előadást valós időben dolgozta fel, „újrarendezte”.\r\n\r\nKorai mű: <strong>„피리” (Piri)</strong> – hagyományos fúvós hangszer és elektronika együtt. A Max/MSP programot használta hangszintézisre és modulációra, 4 mikrofont, 8 szakaszból álló formát, és az előadó hangját valós időben vezérelte a rendszer.\r\n\r\nA mű szelleme nagyjából így foglalható össze: a piri ősi hangja modern elektronikus eszközökön át új hangzásként „újjászületik”.\r\n\r\nEgy másik jellegzetes vonal az <strong>„알코” (ALCO)</strong> sorozat. Ez az „algorithmic composition” rövidítéséből alkotott elnevezés, és szenzorok által vezérelt algoritmikus eljárásokra épül. Valós idejű mintavételezés (víz-, kő-, kavicshangok), az előadó gesztusaihoz kötött hangalakítás: erősítés, delay, pitch- és spektrummoduláció, térbeli mozgatás, lecsengések kontrollja. Egyes hangok például gesztusok hatására viharszerű, monumentális zörejjé alakulhatnak.\r\n<h5>b.) Interaktív hanginstallációk (2000 után)</h5>\r\nA 2000-es évektől interaktív installációkat is készített.\r\n\r\n<strong>„당나귀는 임금님 귀”</strong> („A királynak szamárfüle van”) – sok CD-ből „erdőt” épített. A CD-kre piezo elemek kerültek; a lemezek rezgése hangot keltett. A CD-k és a rendszer mikrofonként is működött: a közönség beszéde „szétfutott” az installációban. Egyszerre reflektál az MP3-korszakban eltűnő CD-re (újrahasznosítás), és arra is, hogy a CD – mint hangot tároló médium – maga válik hangkeltő testté.\r\n\r\n<strong>„소리의 창”</strong> („A hang ablaka”) – hagyományos 창호지 (papír-ajtó/ablak) motívum. A gondolat: mennyi hang „halmozódhatott fel” egy hagyományos papírfelületen 100 év alatt? Suttogások, hívások, mindennapi hangok. A mű saját készítésű ajtóval, mágnesekkel, tekercsekkel és összetett mechanikával működik; előre beállított természethangok, korábbi műrészletek, új elektronikus hangok „laknak” benne, és a közönség az ajtó előtt ülve hallgathatja.\r\n\r\nA szerző ezt a technikát a zeneszerzői eszköztár részeként fogja fel: úgy, mint a harmóniatan vagy ellenpont technikáit – vagyis saját, jellegzetes „kompozíciós módszerként”.\r\n\r\n<strong>„한 잔의 시”</strong> („Egy csésze vers”) – költői ötlet: lehet-e „beleönteni” a szépséget egy csészébe? Az asztalban tekercses meghajtók, a csészében mágnes; bizonyos pozícióban találkozva hang szólal meg. A hétköznapi „inni valamit” gesztusa itt „zenét inni” élménnyé alakul.\r\n<h5>c.) Robotzene: „드 로봇” (D-Robot)</h5>\r\nA legújabb fontos terület a robotzene. Ha <strong>백남준</strong> korai robotkísérleteit előzményként nézzük, <strong>이도능</strong> ezt a vonalat továbbvitte.\r\n\r\nA „드 로봇” elsőként dob-robotként jelent meg: 3D modellezés, 3D nyomtatás, szerver-motorok; 6 motor mozgatja a karokat, a programozás pedig a pontos ritmus, dinamika, hangszín és időzítés irányítását szolgálja.\r\n\r\nAz első nagy bemutató 2017-ben volt az <strong>예술의 전당</strong> (Szöuli Művészetek Központja) színpadán. Ezt sokan a koreai kortárs zene történetének fontos pontjaként értékelik: robot először lépett fel ezen a színpadon.\r\n\r\nA robot később továbbfejlődött (erősebb fizikai jelenlét, finomabb dinamikai kontroll), majd többféle hangszeres robot is született: rezonáns xilofon-robot, végül pipe organ (orgona) robot is; egyes darabok kiállításon is megtekinthetők (pl. 구로 아트밸리).\r\n\r\nA D-robot a zenekarban:\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/3-OBQirjI70?si=E_FYfVY5yo7OcWy2&amp;start=216\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\nA gondolat, hogy a robot AI-funkcióval bővülve „fizikai AI”-vá válhat, különösen aktuális (különösen a 2026-os CES körüli robotikai hullám fényében).\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h4><strong>2.) 이봄: koreai AI-komponista modell</strong></h4>\r\nA 2. példa az AI-kompozíciós modell: <strong>이봄</strong>. (A bemutatóban szereplő „arckép” egy, a készítők által létrehozott vizuális koncepció.)\r\n\r\n<strong>이봄</strong>-ot a 광주과학기술원 (GIST) egyik professzora, <strong>안창목</strong> fejlesztette; Koreában gyakran a „hazai, korai/első” kompozíciós AI-modellek között említik. Nagyon sok művet készített, és több helyen kap figyelmet. <strong>이봄</strong> műve is elhangzott az <strong>예술의 전당</strong> színpadán – a robotos fellépés után, a következő évben.\r\n\r\nHogyan „tanul” komponálni? A gondolat: a zeneelmélet számos eleme matematikai formában is leírható. A fejlesztők a hangnevektől a harmóniatanig sok mindent számokká alakítottak, és ezt tanítatták meg a rendszerrel. A modell állítólag nagyon gyorsan elsajátította azt a „tanulási ívet”, ami egy emberi zenehallgatónak/zenésznek hosszabb idő.\r\n\r\nA rendszer komponálási elve nem pusztán „mintaillesztés”: a hangsúly azon van, hogy zeneelméleti szabályokhoz mérten generáljon és ellenőrizzen. A bemutató szerint <strong>„evolúciós algoritmust”</strong> alkalmaz: véletlenszerű zenei anyagokat hoz létre, majd harmóniatan/ellenpont elveihez mérten értékeli, kiválasztja a megfelelőbb változatokat, újragenerál, és iteratív módon javít – ezért nevezik „evolúciónak”.\r\n\r\nEz a megközelítés a bemutató szerint kreatívabb lehet, és a szerzői jogi problémákhoz is másképp viszonyulhat, mint a puszta utánzás.\r\n\r\nA példákban elhangzó darabok sokszor tonálisak, romantikusak, líraiak – részben azért, mert a rendszer alapnormái a hagyományos harmóniatan/ellenpont szabályai.\r\n\r\nEgy AI generálta videó:\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/eDKivB-tgao?si=x6fBsLrypv-YqGRq\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\n<strong>이봄</strong> egyik fontos sajátossága: <strong>az együttműködésre</strong> épít. Vannak olyan AI-k, amelyek a „teljesen önálló” komponálást célozzák; <strong>이봄</strong> viszont gyakran úgy működik, hogy:\r\n<ol>\r\n 	<li>ír egy vázlatot (pl. zongoradarabot),</li>\r\n 	<li>emberi zeneszerző/arranger finomítja, hangszereli,</li>\r\n 	<li>más művészeti területek (multimédia, performansz) továbbviszik.</li>\r\n</ol>\r\nA bemutató szerint sokféle együttműködés történt: könnyűzenei alkotókkal is, illetve praktikus felhasználás (például reklámzene) is előfordult.\r\n\r\nPélda: 2022-ben egy 진주시립국악관현악단 (Jinju városi nemzeti zenekar) koncertjén elhunyt koreai zeneszerzők anyagát taníttatták meg a rendszerrel, majd emberi zeneszerző közreműködésével készült el a végső forma.\r\n\r\nA rendszer elvei szoftveres „komponáló” eszközben is megjelentek (a bemutatóban <strong>뮤제아 / 뮤제아원</strong> név hangzik el), amellyel felhasználók a gyakorlatban is alkothatnak.\r\n<h5>Különösen érdekes: Nemzeti Gugak Központ „AI-góemak” (régi zene) rekonstrukciós projektje</h5>\r\nA bemutató kiemeli a 국립국악원 (Nemzeti Gugak Központ) régi zenei rekonstrukciós projektjét. A kérdés: ha egy régi udvari zenei anyag egy része elveszett (például a 세종실록-ban szereplő anyagokból), hogyan lehetne rekonstruálni? Hogyan kapcsolható össze az AI és a gugak?\r\n\r\nA projekt 2023 januárjában indult előkészítéssel, szakértői tanácskozások után 8. hónaptól folyt érdemi kutatás. Az AI-t a fennmaradt anyagok változásmeneteinek tanítására használták, majd a hiányzó típusokra alkalmazták. A bemutató szerint 2 módszer futott párhuzamosan: evolúciós algoritmus és deep learning.\r\n\r\nA folyamat részeként (a bemutató leírása alapján) elemzések, klaszterezés, adatépítés és többlépcsős validálás történik; az eredményeket 정간보 (jeongganbo) jellegű lejegyzésbe is átültetik, majd zenetudósok és előadók ellenőrzik, hibákat javítanak, végül előadás is születik.\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h3><strong>Összegzés</strong></h3>\r\nA koreai kortárs zene nagyon érzékenyen és gyorsan fogadja be a technológiát. A mai 2 példám (<strong>이도능</strong> és <strong>이봄</strong>) ezt jól mutatja.\r\n\r\nMindkettőnél erősen jelen van valami „koreai” tartalom:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>이도능</strong> gyakran hangsúlyozza a koreai identitást és a koreai kulturális elemek újraélesztésének igényét; technológiai munkáiban is megjelenik egy sajátos koreai nézőpont.</li>\r\n 	<li><strong>이봄</strong> pedig gugak-együttesekkel működik együtt, régi zenei anyagokat rekonstruál, a jeongganbo és a hagyományos zenei struktúrák felé nyit.</li>\r\n</ul>\r\nEz alapján azt gondolom: amikor Koreában technológiát alkalmaznak a kortárs zenében, sokszor olyan jellegzetes, helyi forrásból táplálkozó ötletek születnek, amelyek eltérnek a nyugati mintáktól.\r\n\r\nA nagy kérdés ugyanakkor ez:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>Milyen mértékben</strong> használjuk a technológiát a zenében?</li>\r\n 	<li>Hogyan kerülhető el a <strong>válogatás nélküli</strong> technológia-átvétel?</li>\r\n 	<li>Hogyan lehet <strong>kreatívan</strong> és <strong>kritikusan</strong> összekapcsolni művészetet és technológiát?</li>\r\n</ul>\r\nEbben kulcsszerepe van a művész <strong>szubjektív identitásának</strong>, valamint a technológia <strong>kritikus befogadásának</strong>.\r\n\r\nKöszönöm a figyelmet!\r\n\r\n<hr />\r\n\r\nAz előadás felvétele itt tekinthető meg:\r\n\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/-CCbM-gJius?si=n1QmhcmrmrzAmp2h\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h3>Kérdések és válaszok (szerkesztett átirat)</h3>\r\n<strong>Moderátor:</strong> Köszönjük szépen. Nagyon sokat segített, hogy a technológia és zene kapcsolatát egészen Edisonig (1877) visszavezette, majd elhozta a közelmúlt példáit, és bemutatta a 2 különleges alkotót. Külön öröm, hogy <strong>이도능</strong> professzor is itt van. Kérem, köszönjön, és utána jöhetnek a kérdések.\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> Köszönöm. <strong>오희숙</strong> professzor nagyon szépen összefoglalta, amit csináltam, ezért hálás vagyok. Külön hozzátennivalóm alig van. Ha van kérdés, szívesen válaszolok.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Én kezdem. Ön a kezdetektől dolgozik ezen a területen. Nem volt magányos?\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> A komponálás eleve magányos munka. Főleg éjszaka szeretek dolgozni. Nem a magány a lényeg, hanem hogy azt csinálhatom, amit szeretnék.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Engem lenyűgöz, hogy mindent saját kezűleg megépít. Mi volt a legnehezebb a „megépítésben”?\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> Először mindig a teljes tervet készítem el: mit akarok, és hogyan valósítható meg. Meg kell tervezni a mozgást, figyelembe venni a szerver-motorok korlátait, a mozgástartományt. Mivel kész alkatrészeket nem lehet úgy megvenni, ahogy kell, mindent 3D-ben modellezek, 3D nyomtatással gyártok, ami nem nyomtatható, azt marógéppel vagy esztergával készítem el, majd összeszerelem.\r\n\r\nEzután jön a programozás: a robot mozgása, a hangszerek pozíciója, minden időzítés. És ha már mozog, akkor zenét is kell kapnia: a megfelelő kompozíciót és vezérlést is meg kell írni.\r\n\r\nRáadásul a robotnál nem elég „ütni a dobot”. A mozgásnak jelentése van: a robot „felébred”, körbenéz, bizonytalan, majd egyre magabiztosabb – ezt koreográfiaként is megterveztem. Sokszor volt olyan pont, hogy azt gondoltam: ezt abbahagyom. Nem könnyű munka.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Megkérdezném azt is: miért lett ennyire fontos az interaktivitás és az előadói „cselekvés”?\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> A korai elektronikus/számítógépes zene sokszor „lejátszott” zene volt. A szerző kiállt, meghajolt, megnyomott egy gombot, majd csak szólt a hang. Ez koncerthelyzetben kevésbé ad élményt, mert nincs előadói jelenlét. Az emberek azért mennek koncertre, mert az előadó mozgása, gesztusai, „cselekvése” érzelmi kapcsolatot teremt. Én ezért készítettem olyan zenét, ahol a mozgás és az előadói tett a mű része.\r\n\r\nUgyanezért fontos az AI-nál is a párbeszéd: együttműködés emberekkel, előadókkal, közönséggel.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Nekem egy alapvető, esztétikai kérdésem is van. Miért vállalja ezt a kézműves, „mesterember” jellegű munkát? Mi ennek a filozófiája?\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> Őszintén: nekem sokszor a megépítés érdekesebb, mint a „hagyományos” komponálás. Gyerekkoromtól szerettem építeni. Mérnöknek akartam menni, de nem alakult úgy. A zene viszont számomra mindig „számosság” is volt – Bach mondása jut eszembe: a zene és a számok kapcsolata. A számítógépes zene ezt az érdeklődést még jobban megerősítette, innen jutottam el a mechanikus/robotikus zenéig.\r\n\r\nVan egy személyes ok is: a hallásom az évek során sérült. Bizonyos hangmagasságoknál a harmóniák nekem zajként, fájdalmas „csikorgásként” jelennek meg, ezért a hagyományos hangzás sokszor szenvedést okoz. Emiatt is a mechanikus irányra koncentrálok.\r\n\r\nMost 70 éves vagyok, és egy kutatóműhelyt is berendezek 평창동-ben, ahol a korábbi munkáim kiállítva megtekinthetők.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Köszönöm. Végül <strong>오희숙</strong> professzorhoz: AI-korszakban élünk, a jövő egyszerre ígéretes és ijesztő. Röviden: mit lát?\r\n\r\n<strong>오희숙:</strong> Nehéz kérdés. Az „art music” területén az AI-kutatás a 2010-es években nagyon felfutott, a 2020-as években viszont sokszor visszaesett. Ugyanakkor lehet, hogy új áttörés jön. A lényeg: akkor is, ha valakit nem érdekel különösebben, a jelenséget érteni kell, követni kell. Ha pedig valaki tudja, kreatívan használhatja. Én ezért is tanítok „zene és AI” kurzust a Szöuli Nemzeti Egyetemen több kollégával együtt.\r\n\r\nÉs még valami: ezeknek a koreai alkotóknak a munkáját zenetudósként dokumentálni, archiválni is fontos, mert meghatározó életművek.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Köszönjük. A projektünk 2 éve fut, az 1. kötetünk hamarosan külföldi kiadónál megjelenik, és jövő hónapban (2월 20일) lesz még egy kolokvium, ahol Madeleine előadása következik. Köszönöm mindenkinek, hogy a szünetben is ilyen aktívan részt vett. Ezzel a mai kolokviumot lezárom. 감사합니다.', 'SNU-előadás: koreai kortárs zene a technológia és az AI korszakában', 'Azt mutatja be, hogyan fejlődik és milyen dilemmákat vet fel a koreai kortárs zene technológiai iránya a hangrögzítéstől a számítógépes/robotzenén át az AI-komponálásig...', 'publish', 'open', 'open', '', 'snu-eloadas-koreai-kortars-zene-a-technologia-es-az-ai-korszakaban', '', '', '2026-01-18 02:36:43', '2026-01-18 01:36:43', '', 0, 'https://oroszlanklub.com/?p=5183', 0, 'post', '', 0),
(5185, 19, '2026-01-18 01:06:41', '2026-01-18 00:06:41', '', '2026-01-18_010558', '', 'inherit', 'open', 'closed', '', '2026-01-18_010558', '', '', '2026-01-18 01:06:41', '2026-01-18 00:06:41', '', 5183, 'http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/2026/01/2026-01-18_010558.jpg', 0, 'attachment', 'image/jpeg', 0),
(5184, 19, '2026-01-18 01:00:33', '2026-01-18 00:00:33', 'A Szöuli Nemzeti Egyetemen (SNU) Heesook Oh előadása azt mutatta be, hogyan fonódik össze a koreai kortárs zene és a technológia a hangrögzítés fordulópontjától a számítógépes zenén át az AI-ig: <strong data-start=\"233\" data-end=\"240\">백남준</strong> úttörő vízióitól <strong data-start=\"258\" data-end=\"265\" data-is-only-node=\"\">이도능</strong> interaktív/robotikus munkáin keresztül az <strong data-start=\"308\" data-end=\"314\">이봄</strong> AI-komponista modelljéig, sőt a gugak-örökség rekonstrukciós kísérleteiig.\r\n<h3>Moderátori bevezető</h3>\r\nA K-Future zenei csapat januári kolokviumán, az akadémiai hálózati szemináriumon most a 2. előadás következik. Ahogy korábban is mondtam, a mai előadások egyik témája a nemzetközi kitekintés és bővülés, a másik pedig a technológiára épülő koreai kortárs zene alakulása.\r\n\r\n<img class=\"alignright wp-image-5176\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/2026/01/2026-01-17_144526.jpg\" alt=\"\" width=\"183\" height=\"269\" />A 2. előadónk, akit mindannyian nagyon jól ismernek, a Szöuli Nemzeti Egyetem (SNU) professzora, <strong>오희숙</strong>. Professzor asszony nemrég egy könyvet is adott nekem – a témája nagyjából ez: <em>„Zene és technológia az AI korszakában”</em>. Röviden bemutatom (bár önök úgyis jól ismerik): jelenleg a Szöuli Nemzeti Egyetem Zenei Főiskoláján, a zenetudományi tanszéken tanít; Németországban szerzett MA- és PhD-fokozatot zenetudományból; kutatásainak középpontjában a zeneesztétika és a kortárs zene áll. A Zeneesztétikai Kutató Társaság (szakmai egyesület) képviselőjeként is tevékenykedik. Számos könyv és tanulmány szerzője – többek között a 20. századi zenéről, Schönbergről, a zene és filozófia kapcsolatáról, a „zsenialitás” kérdéséről, a koreai kortárs zene történetéről, az interkulturalitásról, idézet- és szimbólumhasználatról, intertextualitásról.\r\n\r\nMai előadásának címe: <strong>„A technológiát használó koreai kortárs zene – a számítógépes zene és az AI-zene fókuszával.”</strong> Kérem, nagy tapssal fogadják <strong>오희숙</strong> professzor asszonyt!\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h3>오희숙 professzor előadása</h3>\r\nÜdvözlök mindenkit! Köszönöm szépen a kedves bemutatást.\r\n\r\nA projektünk a modern Koreát vizsgálja zenei nézőpontból. Az előző előadó (<strong>이지영</strong>) arról beszélt, hogyan kapcsolódik össze a gugak (hagyományos koreai zene) és a globalitás, és hogyan jelenik meg mindez a kortárs Koreában. Én a koreai kortárs zenét kutatom, és ma a technológiára helyezem a hangsúlyt.\r\n\r\nKülön köszönöm, hogy <strong>이도능</strong> zeneszerző is részt vesz ma, és remélem, hogy az előadás után lehetőség nyílik az ő gondolatait is meghallgatni.\r\n<h4><strong>Zene és technológia – miért kapcsolódnak mégis?</strong></h4>\r\nA „zene” és a „technológia” elsőre ellentétesnek tűnhet: a zene érzelmi, szubjektív művészet, a technológia pedig objektív, logikus terület. Mégis sok kapcsolódási pontjuk van, és a 21. században ez a viszony különösen kiéleződött.\r\n\r\nHa a zene és technológia kapcsolatáról gondolkodom, az első név, ami eszembe jut: <strong>Edison</strong>. 1877-ben elkészítette az első fonográfot – szerintem ez az egyik döntő kiindulópont a zene történetében. A zene addig „időben eltűnő” jelenség volt: megszólal, majd elenyészik. A rögzítés lehetősége ennek a múlékonyságnak az első igazán nagy áttörése.\r\n\r\nA fonográftól az LP-n, kazettán, CD-n és MP3-on át a mai digitális formátumokig a fejlődés nemcsak a hordozót változtatta meg, hanem hatott a zene „természetére” és stílusára is.\r\n\r\nA 20. században a elektronika, majd a számítógép és a televízió megjelenése, a 21. században pedig a digitális technológia robbanása – a digitális forradalom – mind közvetlenül beépült a zenébe. Robotika, és most – ahogy mindannyian érezzük – az AI: mind hatással volt a zenei gondolkodásra és gyakorlatra.\r\n\r\nEnnek nyomán születtek és fejlődtek: elektronikus zene, számítógépes zene, videó-art, digitális konvergencia-zene, robotzene, AI-zene – a technológia és a kortárs zene nagyon szorosan együtt alakult.\r\n<h4><strong>Nyugati előzmények röviden</strong></h4>\r\nNyugaton rengeteg zeneszerző dolgozott ezen a területen: a korai elektronikus zene és a <em>musique concrète</em> (konkrét zene) korszaka, a szalagos zene, majd az „elektronikus zene”, később pedig a „számítógépes zene” megnevezés vált meghatározóvá. Kezdetben elektronikus eszközökkel hoztak létre hangokat, ezért mondták „elektronikus zenének”; később a számítógép mindezt egyre inkább egységesen lefedte, ezért terjedt el a „számítógépes zene” fogalma.\r\n\r\nA digitális korszakban újabb alkotók tűntek fel, és ma az AI területén is óriási a pezsgés. Sokan talán a „prompt-alapú” zenekészítésre gondolnak (például Suno), de emellett olyan modellek is megjelentek, amelyek a kreatív „alkotó” szerepéhez közelebb álló módon komponálnak: például a Google Magenta, a MuseNet, az AIVA, a Sony Flow Machines, illetve több más rendszer (pl. Emily Howell).\r\n<h4><strong>És Korea?</strong></h4>\r\nKoreában a technológia ma is kiemelkedő, és a kortárs zenei technológiai irány sem maradt el. A koreai elektronikus zene indulópontjaként gyakran említik, hogy 1966-ban <strong>강석희</strong> bemutatta a <em>원세계향연</em> című művét; ezt sokan az első fontos mérföldkőként tartják számon.\r\n\r\nKésőbb számos zeneszerző dolgozott ezen a területen. 1993-ban létrejött az Elektronikus Zenei Szövetség, 1994-ben pedig megrendezték a Nemzetközi Számítógépes Zenei Fesztivált, amely azóta is folyamatosan jelen van; nemrég a 30. évfordulót is megünnepelték (tudomásom szerint könyv is készült, és nagy rendezvényekkel).\r\n\r\nSok fontos alkotó és oktató tevékenykedik: többek között <strong>이도능</strong> professzor (aki ma is itt van), illetve <strong>황성호</strong>, <strong>임종욱</strong>, <strong>이병무</strong>, <strong>전현석</strong>, <strong>남상봉</strong> és mások.\r\n<h4><strong>Miért kell mindenképpen megemlíteni 백남준-t?</strong></h4>\r\nHa „koreai kortárs zene és technológia”, szerintem van egy név, akit nem lehet kihagyni: <a href=\"https://ko.wikipedia.org/wiki/%EB%B0%B1%EB%82%A8%EC%A4%80\" target=\"_blank\" rel=\"noopener\"><strong>백남준</strong></a>. Őt gyakran a videó-art úttörőjeként emlegetik – valóban az egyik legkorábbi és legnagyobb hatású alak.\r\n\r\nMár 1965-ben olyan gondolatokat fogalmazott meg, hogy egyszer eljön az idő, amikor a művészek félvezetőkkel fognak dolgozni. Korai munkái között szerepel a „zene mint kiállítás” gondolata: 1963-ban Wuppertalban (Németország) kiállítást rendezett, ahol <strong>13 televízió</strong> képének manipulálásával hozott létre egyfajta „zenei” installációt – például „Kuba TV”, „Rembrandt TV”, „Line TV” jellegű munkákkal, köztük hibás készülékekkel és a képernyőn létrehozott vonalakkal.\r\n\r\nÉrdekesség, hogy már 1964-ben robotot is készített: a <strong>Robot K-456</strong>-ot (nevét Mozart K.456 jelzésű zongoraversenyére utalva). A robot beszélt, sőt provokatív módon „emberi” funkciókat is imitált. 1982-ben, egy Whitney Museum-beli retrospektív idején a robotot egy autó elütötte és összetört – mintha „meghalt volna”. Ez a „gép emberiesítése”, a „gép élete és halála” gondolat nagyon korai, radikális megjelenítése volt.\r\n\r\nEmellett, még az internet előtti korszakban, műholdas élő közvetítéssel is kísérletezett – világelsők között az úgynevezett „műholdas art” területén.\r\n\r\nMindez azt mutatja, hogy Koreában a technológia és művészet összekapcsolása már régóta erős hagyomány.\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h3>2 kiemelt példa: 이도능 és az AI-komponista 이봄</h3>\r\nMa 2 példára koncentrálok:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>이도능</strong> zeneszerző munkásságára,</li>\r\n 	<li>és az AI-kompozíciós modellre: <strong>이봄</strong>.</li>\r\n</ul>\r\n<h4><strong>1.) 이도능: a koreai elektronikus zene 1. generációjának meghatározó alakja</strong></h4>\r\n<strong>이도능</strong> professzor a koreai 1. generációs elektronikus zeneszerzők egyik legfontosabb figurája. Gyerekkorától érdekelte a tudomány és matematika; ezt interjúban is említette.\r\n\r\nRóla beszélve azt mondanám: rendkívül sokféle technológiát használt – elektronikus zene, számítógépes zene, interaktív zene, robotzene. Sokszor nem is „csak” zeneszerzőként írható le: kézműves, feltaláló, hangművész, hangmérnök is.\r\n\r\nKülönlegessége, hogy nem pusztán egy technológiát alkalmazott, hanem <strong>a saját rendszerét is megépítette</strong>, vagyis nemcsak „használta” az eszközöket, hanem megteremtette azokat a rendszereket, amelyekkel az adott zenei gondolat megszólalhat.\r\n\r\nA pálya főbb szakaszai:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>1. korszak:</strong> élő (live) elektronikus zene,</li>\r\n 	<li><strong>2000-es évek:</strong> interaktív, több médiumot összekapcsoló művek,</li>\r\n 	<li><strong>későbbi időszak:</strong> virtuális hagyományos hangszerek projektjei és robotzene.</li>\r\n</ul>\r\n<h5>a.) Élő elektronikus zene, valós idejű (real-time) feldolgozás</h5>\r\n<strong>이도능</strong>-t gyakran úgy értékelik, mint aki Koreában az elsők között vezette be a real-time processing gondolatát. Nem előre elkészített szalagos hanganyagból építkezett, hanem az élő előadást valós időben dolgozta fel, „újrarendezte”.\r\n\r\nKorai mű: <strong>„피리” (Piri)</strong> – hagyományos fúvós hangszer és elektronika együtt. A Max/MSP programot használta hangszintézisre és modulációra, 4 mikrofont, 8 szakaszból álló formát, és az előadó hangját valós időben vezérelte a rendszer.\r\n\r\nA mű szelleme nagyjából így foglalható össze: a piri ősi hangja modern elektronikus eszközökön át új hangzásként „újjászületik”.\r\n\r\nEgy másik jellegzetes vonal az <strong>„알코” (ALCO)</strong> sorozat. Ez az „algorithmic composition” rövidítéséből alkotott elnevezés, és szenzorok által vezérelt algoritmikus eljárásokra épül. Valós idejű mintavételezés (víz-, kő-, kavicshangok), az előadó gesztusaihoz kötött hangalakítás: erősítés, delay, pitch- és spektrummoduláció, térbeli mozgatás, lecsengések kontrollja. Egyes hangok például gesztusok hatására viharszerű, monumentális zörejjé alakulhatnak.\r\n<h5>b.) Interaktív hanginstallációk (2000 után)</h5>\r\nA 2000-es évektől interaktív installációkat is készített.\r\n\r\n<strong>„당나귀는 임금님 귀”</strong> („A királynak szamárfüle van”) – sok CD-ből „erdőt” épített. A CD-kre piezo elemek kerültek; a lemezek rezgése hangot keltett. A CD-k és a rendszer mikrofonként is működött: a közönség beszéde „szétfutott” az installációban. Egyszerre reflektál az MP3-korszakban eltűnő CD-re (újrahasznosítás), és arra is, hogy a CD – mint hangot tároló médium – maga válik hangkeltő testté.\r\n\r\n<strong>„소리의 창”</strong> („A hang ablaka”) – hagyományos 창호지 (papír-ajtó/ablak) motívum. A gondolat: mennyi hang „halmozódhatott fel” egy hagyományos papírfelületen 100 év alatt? Suttogások, hívások, mindennapi hangok. A mű saját készítésű ajtóval, mágnesekkel, tekercsekkel és összetett mechanikával működik; előre beállított természethangok, korábbi műrészletek, új elektronikus hangok „laknak” benne, és a közönség az ajtó előtt ülve hallgathatja.\r\n\r\nA szerző ezt a technikát a zeneszerzői eszköztár részeként fogja fel: úgy, mint a harmóniatan vagy ellenpont technikáit – vagyis saját, jellegzetes „kompozíciós módszerként”.\r\n\r\n<strong>„한 잔의 시”</strong> („Egy csésze vers”) – költői ötlet: lehet-e „beleönteni” a szépséget egy csészébe? Az asztalban tekercses meghajtók, a csészében mágnes; bizonyos pozícióban találkozva hang szólal meg. A hétköznapi „inni valamit” gesztusa itt „zenét inni” élménnyé alakul.\r\n<h5>c.) Robotzene: „드 로봇” (D-Robot)</h5>\r\nA legújabb fontos terület a robotzene. Ha <strong>백남준</strong> korai robotkísérleteit előzményként nézzük, <strong>이도능</strong> ezt a vonalat továbbvitte.\r\n\r\nA „드 로봇” elsőként dob-robotként jelent meg: 3D modellezés, 3D nyomtatás, szerver-motorok; 6 motor mozgatja a karokat, a programozás pedig a pontos ritmus, dinamika, hangszín és időzítés irányítását szolgálja.\r\n\r\nAz első nagy bemutató 2017-ben volt az <strong>예술의 전당</strong> (Szöuli Művészetek Központja) színpadán. Ezt sokan a koreai kortárs zene történetének fontos pontjaként értékelik: robot először lépett fel ezen a színpadon.\r\n\r\nA robot később továbbfejlődött (erősebb fizikai jelenlét, finomabb dinamikai kontroll), majd többféle hangszeres robot is született: rezonáns xilofon-robot, végül pipe organ (orgona) robot is; egyes darabok kiállításon is megtekinthetők (pl. 구로 아트밸리).\r\n\r\nA gondolat, hogy a robot AI-funkcióval bővülve „fizikai AI”-vá válhat, különösen aktuális (különösen a 2026-os CES körüli robotikai hullám fényében).\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h4><strong>2.) 이봄: koreai AI-komponista modell</strong></h4>\r\nA 2. példa az AI-kompozíciós modell: <strong>이봄</strong>. (A bemutatóban szereplő „arckép” egy, a készítők által létrehozott vizuális koncepció.)\r\n\r\n<strong>이봄</strong>-ot a 광주과학기술원 (GIST) egyik professzora, <strong>안창목</strong> fejlesztette; Koreában gyakran a „hazai, korai/első” kompozíciós AI-modellek között említik. Nagyon sok művet készített, és több helyen kap figyelmet. <strong>이봄</strong> műve is elhangzott az <strong>예술의 전당</strong> színpadán – a robotos fellépés után, a következő évben.\r\n\r\nHogyan „tanul” komponálni? A gondolat: a zeneelmélet számos eleme matematikai formában is leírható. A fejlesztők a hangnevektől a harmóniatanig sok mindent számokká alakítottak, és ezt tanítatták meg a rendszerrel. A modell állítólag nagyon gyorsan elsajátította azt a „tanulási ívet”, ami egy emberi zenehallgatónak/zenésznek hosszabb idő.\r\n\r\nA rendszer komponálási elve nem pusztán „mintaillesztés”: a hangsúly azon van, hogy zeneelméleti szabályokhoz mérten generáljon és ellenőrizzen. A bemutató szerint <strong>„evolúciós algoritmust”</strong> alkalmaz: véletlenszerű zenei anyagokat hoz létre, majd harmóniatan/ellenpont elveihez mérten értékeli, kiválasztja a megfelelőbb változatokat, újragenerál, és iteratív módon javít – ezért nevezik „evolúciónak”.\r\n\r\nEz a megközelítés a bemutató szerint kreatívabb lehet, és a szerzői jogi problémákhoz is másképp viszonyulhat, mint a puszta utánzás.\r\n\r\nA példákban elhangzó darabok sokszor tonálisak, romantikusak, líraiak – részben azért, mert a rendszer alapnormái a hagyományos harmóniatan/ellenpont szabályai.\r\n\r\n<strong>이봄</strong> egyik fontos sajátossága: <strong>az együttműködésre</strong> épít. Vannak olyan AI-k, amelyek a „teljesen önálló” komponálást célozzák; <strong>이봄</strong> viszont gyakran úgy működik, hogy:\r\n<ol>\r\n 	<li>ír egy vázlatot (pl. zongoradarabot),</li>\r\n 	<li>emberi zeneszerző/arranger finomítja, hangszereli,</li>\r\n 	<li>más művészeti területek (multimédia, performansz) továbbviszik.</li>\r\n</ol>\r\nA bemutató szerint sokféle együttműködés történt: könnyűzenei alkotókkal is, illetve praktikus felhasználás (például reklámzene) is előfordult.\r\n\r\nPélda: 2022-ben egy 진주시립국악관현악단 (Jinju városi nemzeti zenekar) koncertjén elhunyt koreai zeneszerzők anyagát taníttatták meg a rendszerrel, majd emberi zeneszerző közreműködésével készült el a végső forma.\r\n\r\nA rendszer elvei szoftveres „komponáló” eszközben is megjelentek (a bemutatóban <strong>뮤제아 / 뮤제아원</strong> név hangzik el), amellyel felhasználók a gyakorlatban is alkothatnak.\r\n<h5>Különösen érdekes: Nemzeti Gugak Központ „AI-góemak” (régi zene) rekonstrukciós projektje</h5>\r\nA bemutató kiemeli a 국립국악원 (Nemzeti Gugak Központ) régi zenei rekonstrukciós projektjét. A kérdés: ha egy régi udvari zenei anyag egy része elveszett (például a 세종실록-ban szereplő anyagokból), hogyan lehetne rekonstruálni? Hogyan kapcsolható össze az AI és a gugak?\r\n\r\nA projekt 2023 januárjában indult előkészítéssel, szakértői tanácskozások után 8. hónaptól folyt érdemi kutatás. Az AI-t a fennmaradt anyagok változásmeneteinek tanítására használták, majd a hiányzó típusokra alkalmazták. A bemutató szerint 2 módszer futott párhuzamosan: evolúciós algoritmus és deep learning.\r\n\r\nA folyamat részeként (a bemutató leírása alapján) elemzések, klaszterezés, adatépítés és többlépcsős validálás történik; az eredményeket 정간보 (jeongganbo) jellegű lejegyzésbe is átültetik, majd zenetudósok és előadók ellenőrzik, hibákat javítanak, végül előadás is születik.\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h3><strong>Összegzés</strong></h3>\r\nA koreai kortárs zene nagyon érzékenyen és gyorsan fogadja be a technológiát. A mai 2 példám (<strong>이도능</strong> és <strong>이봄</strong>) ezt jól mutatja.\r\n\r\nMindkettőnél erősen jelen van valami „koreai” tartalom:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>이도능</strong> gyakran hangsúlyozza a koreai identitást és a koreai kulturális elemek újraélesztésének igényét; technológiai munkáiban is megjelenik egy sajátos koreai nézőpont.</li>\r\n 	<li><strong>이봄</strong> pedig gugak-együttesekkel működik együtt, régi zenei anyagokat rekonstruál, a jeongganbo és a hagyományos zenei struktúrák felé nyit.</li>\r\n</ul>\r\nEz alapján azt gondolom: amikor Koreában technológiát alkalmaznak a kortárs zenében, sokszor olyan jellegzetes, helyi forrásból táplálkozó ötletek születnek, amelyek eltérnek a nyugati mintáktól.\r\n\r\nA nagy kérdés ugyanakkor ez:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>Milyen mértékben</strong> használjuk a technológiát a zenében?</li>\r\n 	<li>Hogyan kerülhető el a <strong>válogatás nélküli</strong> technológia-átvétel?</li>\r\n 	<li>Hogyan lehet <strong>kreatívan</strong> és <strong>kritikusan</strong> összekapcsolni művészetet és technológiát?</li>\r\n</ul>\r\nEbben kulcsszerepe van a művész <strong>szubjektív identitásának</strong>, valamint a technológia <strong>kritikus befogadásának</strong>.\r\n\r\nKöszönöm a figyelmet!\r\n\r\n&nbsp;\r\n\r\nAz előadás felvétele itt tekinthető meg:\r\n\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/aSS64zgeq5I?si=wVbpHerNgT7RtVQs\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h3>Kérdések és válaszok (szerkesztett átirat)</h3>\r\n<strong>Moderátor:</strong> Köszönjük szépen. Nagyon sokat segített, hogy a technológia és zene kapcsolatát egészen Edisonig (1877) visszavezette, majd elhozta a közelmúlt példáit, és bemutatta a 2 különleges alkotót. Külön öröm, hogy <strong>이도능</strong> professzor is itt van. Kérem, köszönjön, és utána jöhetnek a kérdések.\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> Köszönöm. <strong>오희숙</strong> professzor nagyon szépen összefoglalta, amit csináltam, ezért hálás vagyok. Külön hozzátennivalóm alig van. Ha van kérdés, szívesen válaszolok.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Én kezdem. Ön a kezdetektől dolgozik ezen a területen. Nem volt magányos?\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> A komponálás eleve magányos munka. Főleg éjszaka szeretek dolgozni. Nem a magány a lényeg, hanem hogy azt csinálhatom, amit szeretnék.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Engem lenyűgöz, hogy mindent saját kezűleg megépít. Mi volt a legnehezebb a „megépítésben”?\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> Először mindig a teljes tervet készítem el: mit akarok, és hogyan valósítható meg. Meg kell tervezni a mozgást, figyelembe venni a szerver-motorok korlátait, a mozgástartományt. Mivel kész alkatrészeket nem lehet úgy megvenni, ahogy kell, mindent 3D-ben modellezek, 3D nyomtatással gyártok, ami nem nyomtatható, azt marógéppel vagy esztergával készítem el, majd összeszerelem.\r\n\r\nEzután jön a programozás: a robot mozgása, a hangszerek pozíciója, minden időzítés. És ha már mozog, akkor zenét is kell kapnia: a megfelelő kompozíciót és vezérlést is meg kell írni.\r\n\r\nRáadásul a robotnál nem elég „ütni a dobot”. A mozgásnak jelentése van: a robot „felébred”, körbenéz, bizonytalan, majd egyre magabiztosabb – ezt koreográfiaként is megterveztem. Sokszor volt olyan pont, hogy azt gondoltam: ezt abbahagyom. Nem könnyű munka.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Megkérdezném azt is: miért lett ennyire fontos az interaktivitás és az előadói „cselekvés”?\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> A korai elektronikus/számítógépes zene sokszor „lejátszott” zene volt. A szerző kiállt, meghajolt, megnyomott egy gombot, majd csak szólt a hang. Ez koncerthelyzetben kevésbé ad élményt, mert nincs előadói jelenlét. Az emberek azért mennek koncertre, mert az előadó mozgása, gesztusai, „cselekvése” érzelmi kapcsolatot teremt. Én ezért készítettem olyan zenét, ahol a mozgás és az előadói tett a mű része.\r\n\r\nUgyanezért fontos az AI-nál is a párbeszéd: együttműködés emberekkel, előadókkal, közönséggel.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Nekem egy alapvető, esztétikai kérdésem is van. Miért vállalja ezt a kézműves, „mesterember” jellegű munkát? Mi ennek a filozófiája?\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> Őszintén: nekem sokszor a megépítés érdekesebb, mint a „hagyományos” komponálás. Gyerekkoromtól szerettem építeni. Mérnöknek akartam menni, de nem alakult úgy. A zene viszont számomra mindig „számosság” is volt – Bach mondása jut eszembe: a zene és a számok kapcsolata. A számítógépes zene ezt az érdeklődést még jobban megerősítette, innen jutottam el a mechanikus/robotikus zenéig.\r\n\r\nVan egy személyes ok is: a hallásom az évek során sérült. Bizonyos hangmagasságoknál a harmóniák nekem zajként, fájdalmas „csikorgásként” jelennek meg, ezért a hagyományos hangzás sokszor szenvedést okoz. Emiatt is a mechanikus irányra koncentrálok.\r\n\r\nMost 70 éves vagyok, és egy kutatóműhelyt is berendezek 평창동-ben, ahol a korábbi munkáim kiállítva megtekinthetők.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Köszönöm. Végül <strong>오희숙</strong> professzorhoz: AI-korszakban élünk, a jövő egyszerre ígéretes és ijesztő. Röviden: mit lát?\r\n\r\n<strong>오희숙:</strong> Nehéz kérdés. Az „art music” területén az AI-kutatás a 2010-es években nagyon felfutott, a 2020-as években viszont sokszor visszaesett. Ugyanakkor lehet, hogy új áttörés jön. A lényeg: akkor is, ha valakit nem érdekel különösebben, a jelenséget érteni kell, követni kell. Ha pedig valaki tudja, kreatívan használhatja. Én ezért is tanítok „zene és AI” kurzust a Szöuli Nemzeti Egyetemen több kollégával együtt.\r\n\r\nÉs még valami: ezeknek a koreai alkotóknak a munkáját zenetudósként dokumentálni, archiválni is fontos, mert meghatározó életművek.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Köszönjük. A projektünk 2 éve fut, az 1. kötetünk hamarosan külföldi kiadónál megjelenik, és jövő hónapban (2월 20일) lesz még egy kolokvium, ahol Madeleine előadása következik. Köszönöm mindenkinek, hogy a szünetben is ilyen aktívan részt vett. Ezzel a mai kolokviumot lezárom. 감사합니다.', 'SNU-előadás: koreai kortárs zene a technológia és az AI korszakában', '', 'inherit', 'closed', 'closed', '', '5183-revision-v1', '', '', '2026-01-18 01:00:33', '2026-01-18 00:00:33', '', 5183, 'https://oroszlanklub.com/?p=5184', 0, 'revision', '', 0);
INSERT INTO `wp_posts` (`ID`, `post_author`, `post_date`, `post_date_gmt`, `post_content`, `post_title`, `post_excerpt`, `post_status`, `comment_status`, `ping_status`, `post_password`, `post_name`, `to_ping`, `pinged`, `post_modified`, `post_modified_gmt`, `post_content_filtered`, `post_parent`, `guid`, `menu_order`, `post_type`, `post_mime_type`, `comment_count`) VALUES
(5186, 19, '2026-01-18 01:26:42', '2026-01-18 00:26:42', 'A Szöuli Nemzeti Egyetemen (SNU) Heesook Oh előadása azt mutatta be, hogyan fonódik össze a koreai kortárs zene és a technológia a hangrögzítés fordulópontjától a számítógépes zenén át az AI-ig: <strong data-start=\"233\" data-end=\"240\">백남준</strong> úttörő vízióitól <strong data-start=\"258\" data-end=\"265\" data-is-only-node=\"\">이도능</strong> interaktív/robotikus munkáin keresztül az <strong data-start=\"308\" data-end=\"314\">이봄</strong> AI-komponista modelljéig, sőt a gugak-örökség rekonstrukciós kísérleteiig.\r\n<h3>Moderátori bevezető</h3>\r\nA K-Future zenei csapat januári kolokviumán, az akadémiai hálózati szemináriumon most a 2. előadás következik. Ahogy korábban is mondtam, a mai előadások egyik témája a nemzetközi kitekintés és bővülés, a másik pedig a technológiára épülő koreai kortárs zene alakulása.\r\n\r\n<img class=\"alignright wp-image-5176\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/2026/01/2026-01-17_144526.jpg\" alt=\"\" width=\"183\" height=\"269\" />A 2. előadónk, akit mindannyian nagyon jól ismernek, a Szöuli Nemzeti Egyetem (SNU) professzora, <strong>오희숙</strong>. Professzor asszony nemrég egy könyvet is adott nekem – a témája nagyjából ez: <em>„Zene és technológia az AI korszakában”</em>. Röviden bemutatom (bár önök úgyis jól ismerik): jelenleg a Szöuli Nemzeti Egyetem Zenei Főiskoláján, a zenetudományi tanszéken tanít; Németországban szerzett MA- és PhD-fokozatot zenetudományból; kutatásainak középpontjában a zeneesztétika és a kortárs zene áll. A Zeneesztétikai Kutató Társaság (szakmai egyesület) képviselőjeként is tevékenykedik. Számos könyv és tanulmány szerzője – többek között a 20. századi zenéről, Schönbergről, a zene és filozófia kapcsolatáról, a „zsenialitás” kérdéséről, a koreai kortárs zene történetéről, az interkulturalitásról, idézet- és szimbólumhasználatról, intertextualitásról.\r\n\r\nMai előadásának címe: <strong>„A technológiát használó koreai kortárs zene – a számítógépes zene és az AI-zene fókuszával.”</strong> Kérem, nagy tapssal fogadják <strong>오희숙</strong> professzor asszonyt!\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h3>오희숙 professzor előadása</h3>\r\nÜdvözlök mindenkit! Köszönöm szépen a kedves bemutatást.\r\n\r\nA projektünk a modern Koreát vizsgálja zenei nézőpontból. Az előző előadó (<strong>이지영</strong>) arról beszélt, hogyan kapcsolódik össze a gugak (hagyományos koreai zene) és a globalitás, és hogyan jelenik meg mindez a kortárs Koreában. Én a koreai kortárs zenét kutatom, és ma a technológiára helyezem a hangsúlyt.\r\n\r\nKülön köszönöm, hogy <strong>이도능</strong> zeneszerző is részt vesz ma, és remélem, hogy az előadás után lehetőség nyílik az ő gondolatait is meghallgatni.\r\n<h4><strong>Zene és technológia – miért kapcsolódnak mégis?</strong></h4>\r\nA „zene” és a „technológia” elsőre ellentétesnek tűnhet: a zene érzelmi, szubjektív művészet, a technológia pedig objektív, logikus terület. Mégis sok kapcsolódási pontjuk van, és a 21. században ez a viszony különösen kiéleződött.\r\n\r\nHa a zene és technológia kapcsolatáról gondolkodom, az első név, ami eszembe jut: <strong>Edison</strong>. 1877-ben elkészítette az első fonográfot – szerintem ez az egyik döntő kiindulópont a zene történetében. A zene addig „időben eltűnő” jelenség volt: megszólal, majd elenyészik. A rögzítés lehetősége ennek a múlékonyságnak az első igazán nagy áttörése.\r\n\r\nA fonográftól az LP-n, kazettán, CD-n és MP3-on át a mai digitális formátumokig a fejlődés nemcsak a hordozót változtatta meg, hanem hatott a zene „természetére” és stílusára is.\r\n\r\nA 20. században a elektronika, majd a számítógép és a televízió megjelenése, a 21. században pedig a digitális technológia robbanása – a digitális forradalom – mind közvetlenül beépült a zenébe. Robotika, és most – ahogy mindannyian érezzük – az AI: mind hatással volt a zenei gondolkodásra és gyakorlatra.\r\n\r\nEnnek nyomán születtek és fejlődtek: elektronikus zene, számítógépes zene, videó-art, digitális konvergencia-zene, robotzene, AI-zene – a technológia és a kortárs zene nagyon szorosan együtt alakult.\r\n<h4><strong>Nyugati előzmények röviden</strong></h4>\r\nNyugaton rengeteg zeneszerző dolgozott ezen a területen: a korai elektronikus zene és a <em>musique concrète</em> (konkrét zene) korszaka, a szalagos zene, majd az „elektronikus zene”, később pedig a „számítógépes zene” megnevezés vált meghatározóvá. Kezdetben elektronikus eszközökkel hoztak létre hangokat, ezért mondták „elektronikus zenének”; később a számítógép mindezt egyre inkább egységesen lefedte, ezért terjedt el a „számítógépes zene” fogalma.\r\n\r\nA digitális korszakban újabb alkotók tűntek fel, és ma az AI területén is óriási a pezsgés. Sokan talán a „prompt-alapú” zenekészítésre gondolnak (például Suno), de emellett olyan modellek is megjelentek, amelyek a kreatív „alkotó” szerepéhez közelebb álló módon komponálnak: például a Google Magenta, a MuseNet, az AIVA, a Sony Flow Machines, illetve több más rendszer (pl. Emily Howell).\r\n<h4><strong>És Korea?</strong></h4>\r\nKoreában a technológia ma is kiemelkedő, és a kortárs zenei technológiai irány sem maradt el. A koreai elektronikus zene indulópontjaként gyakran említik, hogy 1966-ban <strong>강석희</strong> bemutatta a <em>원세계향연</em> című művét; ezt sokan az első fontos mérföldkőként tartják számon.\r\n\r\nKésőbb számos zeneszerző dolgozott ezen a területen. 1993-ban létrejött az Elektronikus Zenei Szövetség, 1994-ben pedig megrendezték a Nemzetközi Számítógépes Zenei Fesztivált, amely azóta is folyamatosan jelen van; nemrég a 30. évfordulót is megünnepelték (tudomásom szerint könyv is készült, és nagy rendezvényekkel).\r\n\r\nSok fontos alkotó és oktató tevékenykedik: többek között <strong>이도능</strong> professzor (aki ma is itt van), illetve <strong>황성호</strong>, <strong>임종욱</strong>, <strong>이병무</strong>, <strong>전현석</strong>, <strong>남상봉</strong> és mások.\r\n<h4><strong>Miért kell mindenképpen megemlíteni 백남준-t?</strong></h4>\r\nHa „koreai kortárs zene és technológia”, szerintem van egy név, akit nem lehet kihagyni: <a href=\"https://ko.wikipedia.org/wiki/%EB%B0%B1%EB%82%A8%EC%A4%80\" target=\"_blank\" rel=\"noopener\"><strong>백남준</strong></a>. Őt gyakran a videó-art úttörőjeként emlegetik – valóban az egyik legkorábbi és legnagyobb hatású alak.\r\n\r\nMár 1965-ben olyan gondolatokat fogalmazott meg, hogy egyszer eljön az idő, amikor a művészek félvezetőkkel fognak dolgozni. Korai munkái között szerepel a „zene mint kiállítás” gondolata: 1963-ban Wuppertalban (Németország) kiállítást rendezett, ahol <strong>13 televízió</strong> képének manipulálásával hozott létre egyfajta „zenei” installációt – például „Kuba TV”, „Rembrandt TV”, „Line TV” jellegű munkákkal, köztük hibás készülékekkel és a képernyőn létrehozott vonalakkal.\r\n\r\nÉrdekesség, hogy már 1964-ben robotot is készített: a <strong>Robot K-456</strong>-ot (nevét Mozart K.456 jelzésű zongoraversenyére utalva). A robot beszélt, sőt provokatív módon „emberi” funkciókat is imitált. 1982-ben, egy Whitney Museum-beli retrospektív idején a robotot egy autó elütötte és összetört – mintha „meghalt volna”. Ez a „gép emberiesítése”, a „gép élete és halála” gondolat nagyon korai, radikális megjelenítése volt.\r\n\r\nEmellett, még az internet előtti korszakban, műholdas élő közvetítéssel is kísérletezett – világelsők között az úgynevezett „műholdas art” területén.\r\n\r\nA K 456:\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/5-QIm7EgNlM?si=tZNlQo0tp3Vk28Gd\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\nÉs később, restaurálva:\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/JciiqCsRhdY?si=KtAgupXHBrqbnNon&amp;start=758\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\nMindez azt mutatja, hogy Koreában a technológia és művészet összekapcsolása már régóta erős hagyomány.\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h3>2 kiemelt példa: 이도능 és az AI-komponista 이봄</h3>\r\nMa 2 példára koncentrálok:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>이도능</strong> zeneszerző munkásságára,</li>\r\n 	<li>és az AI-kompozíciós modellre: <strong>이봄</strong>.</li>\r\n</ul>\r\n<h4><strong>1.) 이도능: a koreai elektronikus zene 1. generációjának meghatározó alakja</strong></h4>\r\n<strong>이도능</strong> professzor a koreai 1. generációs elektronikus zeneszerzők egyik legfontosabb figurája. Gyerekkorától érdekelte a tudomány és matematika; ezt interjúban is említette.\r\n\r\nRóla beszélve azt mondanám: rendkívül sokféle technológiát használt – elektronikus zene, számítógépes zene, interaktív zene, robotzene. Sokszor nem is „csak” zeneszerzőként írható le: kézműves, feltaláló, hangművész, hangmérnök is.\r\n\r\nKülönlegessége, hogy nem pusztán egy technológiát alkalmazott, hanem <strong>a saját rendszerét is megépítette</strong>, vagyis nemcsak „használta” az eszközöket, hanem megteremtette azokat a rendszereket, amelyekkel az adott zenei gondolat megszólalhat.\r\n\r\nA pálya főbb szakaszai:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>1. korszak:</strong> élő (live) elektronikus zene,</li>\r\n 	<li><strong>2000-es évek:</strong> interaktív, több médiumot összekapcsoló művek,</li>\r\n 	<li><strong>későbbi időszak:</strong> virtuális hagyományos hangszerek projektjei és robotzene.</li>\r\n</ul>\r\n<h5>a.) Élő elektronikus zene, valós idejű (real-time) feldolgozás</h5>\r\n<strong>이도능</strong>-t gyakran úgy értékelik, mint aki Koreában az elsők között vezette be a real-time processing gondolatát. Nem előre elkészített szalagos hanganyagból építkezett, hanem az élő előadást valós időben dolgozta fel, „újrarendezte”.\r\n\r\nKorai mű: <strong>„피리” (Piri)</strong> – hagyományos fúvós hangszer és elektronika együtt. A Max/MSP programot használta hangszintézisre és modulációra, 4 mikrofont, 8 szakaszból álló formát, és az előadó hangját valós időben vezérelte a rendszer.\r\n\r\nA mű szelleme nagyjából így foglalható össze: a piri ősi hangja modern elektronikus eszközökön át új hangzásként „újjászületik”.\r\n\r\nEgy másik jellegzetes vonal az <strong>„알코” (ALCO)</strong> sorozat. Ez az „algorithmic composition” rövidítéséből alkotott elnevezés, és szenzorok által vezérelt algoritmikus eljárásokra épül. Valós idejű mintavételezés (víz-, kő-, kavicshangok), az előadó gesztusaihoz kötött hangalakítás: erősítés, delay, pitch- és spektrummoduláció, térbeli mozgatás, lecsengések kontrollja. Egyes hangok például gesztusok hatására viharszerű, monumentális zörejjé alakulhatnak.\r\n<h5>b.) Interaktív hanginstallációk (2000 után)</h5>\r\nA 2000-es évektől interaktív installációkat is készített.\r\n\r\n<strong>„당나귀는 임금님 귀”</strong> („A királynak szamárfüle van”) – sok CD-ből „erdőt” épített. A CD-kre piezo elemek kerültek; a lemezek rezgése hangot keltett. A CD-k és a rendszer mikrofonként is működött: a közönség beszéde „szétfutott” az installációban. Egyszerre reflektál az MP3-korszakban eltűnő CD-re (újrahasznosítás), és arra is, hogy a CD – mint hangot tároló médium – maga válik hangkeltő testté.\r\n\r\n<strong>„소리의 창”</strong> („A hang ablaka”) – hagyományos 창호지 (papír-ajtó/ablak) motívum. A gondolat: mennyi hang „halmozódhatott fel” egy hagyományos papírfelületen 100 év alatt? Suttogások, hívások, mindennapi hangok. A mű saját készítésű ajtóval, mágnesekkel, tekercsekkel és összetett mechanikával működik; előre beállított természethangok, korábbi műrészletek, új elektronikus hangok „laknak” benne, és a közönség az ajtó előtt ülve hallgathatja.\r\n\r\nA szerző ezt a technikát a zeneszerzői eszköztár részeként fogja fel: úgy, mint a harmóniatan vagy ellenpont technikáit – vagyis saját, jellegzetes „kompozíciós módszerként”.\r\n\r\n<strong>„한 잔의 시”</strong> („Egy csésze vers”) – költői ötlet: lehet-e „beleönteni” a szépséget egy csészébe? Az asztalban tekercses meghajtók, a csészében mágnes; bizonyos pozícióban találkozva hang szólal meg. A hétköznapi „inni valamit” gesztusa itt „zenét inni” élménnyé alakul.\r\n<h5>c.) Robotzene: „드 로봇” (D-Robot)</h5>\r\nA legújabb fontos terület a robotzene. Ha <strong>백남준</strong> korai robotkísérleteit előzményként nézzük, <strong>이도능</strong> ezt a vonalat továbbvitte.\r\n\r\nA „드 로봇” elsőként dob-robotként jelent meg: 3D modellezés, 3D nyomtatás, szerver-motorok; 6 motor mozgatja a karokat, a programozás pedig a pontos ritmus, dinamika, hangszín és időzítés irányítását szolgálja.\r\n\r\nAz első nagy bemutató 2017-ben volt az <strong>예술의 전당</strong> (Szöuli Művészetek Központja) színpadán. Ezt sokan a koreai kortárs zene történetének fontos pontjaként értékelik: robot először lépett fel ezen a színpadon.\r\n\r\nA robot később továbbfejlődött (erősebb fizikai jelenlét, finomabb dinamikai kontroll), majd többféle hangszeres robot is született: rezonáns xilofon-robot, végül pipe organ (orgona) robot is; egyes darabok kiállításon is megtekinthetők (pl. 구로 아트밸리).\r\n\r\nA gondolat, hogy a robot AI-funkcióval bővülve „fizikai AI”-vá válhat, különösen aktuális (különösen a 2026-os CES körüli robotikai hullám fényében).\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h4><strong>2.) 이봄: koreai AI-komponista modell</strong></h4>\r\nA 2. példa az AI-kompozíciós modell: <strong>이봄</strong>. (A bemutatóban szereplő „arckép” egy, a készítők által létrehozott vizuális koncepció.)\r\n\r\n<strong>이봄</strong>-ot a 광주과학기술원 (GIST) egyik professzora, <strong>안창목</strong> fejlesztette; Koreában gyakran a „hazai, korai/első” kompozíciós AI-modellek között említik. Nagyon sok művet készített, és több helyen kap figyelmet. <strong>이봄</strong> műve is elhangzott az <strong>예술의 전당</strong> színpadán – a robotos fellépés után, a következő évben.\r\n\r\nHogyan „tanul” komponálni? A gondolat: a zeneelmélet számos eleme matematikai formában is leírható. A fejlesztők a hangnevektől a harmóniatanig sok mindent számokká alakítottak, és ezt tanítatták meg a rendszerrel. A modell állítólag nagyon gyorsan elsajátította azt a „tanulási ívet”, ami egy emberi zenehallgatónak/zenésznek hosszabb idő.\r\n\r\nA rendszer komponálási elve nem pusztán „mintaillesztés”: a hangsúly azon van, hogy zeneelméleti szabályokhoz mérten generáljon és ellenőrizzen. A bemutató szerint <strong>„evolúciós algoritmust”</strong> alkalmaz: véletlenszerű zenei anyagokat hoz létre, majd harmóniatan/ellenpont elveihez mérten értékeli, kiválasztja a megfelelőbb változatokat, újragenerál, és iteratív módon javít – ezért nevezik „evolúciónak”.\r\n\r\nEz a megközelítés a bemutató szerint kreatívabb lehet, és a szerzői jogi problémákhoz is másképp viszonyulhat, mint a puszta utánzás.\r\n\r\nA példákban elhangzó darabok sokszor tonálisak, romantikusak, líraiak – részben azért, mert a rendszer alapnormái a hagyományos harmóniatan/ellenpont szabályai.\r\n\r\n<strong>이봄</strong> egyik fontos sajátossága: <strong>az együttműködésre</strong> épít. Vannak olyan AI-k, amelyek a „teljesen önálló” komponálást célozzák; <strong>이봄</strong> viszont gyakran úgy működik, hogy:\r\n<ol>\r\n 	<li>ír egy vázlatot (pl. zongoradarabot),</li>\r\n 	<li>emberi zeneszerző/arranger finomítja, hangszereli,</li>\r\n 	<li>más művészeti területek (multimédia, performansz) továbbviszik.</li>\r\n</ol>\r\nA bemutató szerint sokféle együttműködés történt: könnyűzenei alkotókkal is, illetve praktikus felhasználás (például reklámzene) is előfordult.\r\n\r\nPélda: 2022-ben egy 진주시립국악관현악단 (Jinju városi nemzeti zenekar) koncertjén elhunyt koreai zeneszerzők anyagát taníttatták meg a rendszerrel, majd emberi zeneszerző közreműködésével készült el a végső forma.\r\n\r\nA rendszer elvei szoftveres „komponáló” eszközben is megjelentek (a bemutatóban <strong>뮤제아 / 뮤제아원</strong> név hangzik el), amellyel felhasználók a gyakorlatban is alkothatnak.\r\n<h5>Különösen érdekes: Nemzeti Gugak Központ „AI-góemak” (régi zene) rekonstrukciós projektje</h5>\r\nA bemutató kiemeli a 국립국악원 (Nemzeti Gugak Központ) régi zenei rekonstrukciós projektjét. A kérdés: ha egy régi udvari zenei anyag egy része elveszett (például a 세종실록-ban szereplő anyagokból), hogyan lehetne rekonstruálni? Hogyan kapcsolható össze az AI és a gugak?\r\n\r\nA projekt 2023 januárjában indult előkészítéssel, szakértői tanácskozások után 8. hónaptól folyt érdemi kutatás. Az AI-t a fennmaradt anyagok változásmeneteinek tanítására használták, majd a hiányzó típusokra alkalmazták. A bemutató szerint 2 módszer futott párhuzamosan: evolúciós algoritmus és deep learning.\r\n\r\nA folyamat részeként (a bemutató leírása alapján) elemzések, klaszterezés, adatépítés és többlépcsős validálás történik; az eredményeket 정간보 (jeongganbo) jellegű lejegyzésbe is átültetik, majd zenetudósok és előadók ellenőrzik, hibákat javítanak, végül előadás is születik.\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h3><strong>Összegzés</strong></h3>\r\nA koreai kortárs zene nagyon érzékenyen és gyorsan fogadja be a technológiát. A mai 2 példám (<strong>이도능</strong> és <strong>이봄</strong>) ezt jól mutatja.\r\n\r\nMindkettőnél erősen jelen van valami „koreai” tartalom:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>이도능</strong> gyakran hangsúlyozza a koreai identitást és a koreai kulturális elemek újraélesztésének igényét; technológiai munkáiban is megjelenik egy sajátos koreai nézőpont.</li>\r\n 	<li><strong>이봄</strong> pedig gugak-együttesekkel működik együtt, régi zenei anyagokat rekonstruál, a jeongganbo és a hagyományos zenei struktúrák felé nyit.</li>\r\n</ul>\r\nEz alapján azt gondolom: amikor Koreában technológiát alkalmaznak a kortárs zenében, sokszor olyan jellegzetes, helyi forrásból táplálkozó ötletek születnek, amelyek eltérnek a nyugati mintáktól.\r\n\r\nA nagy kérdés ugyanakkor ez:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>Milyen mértékben</strong> használjuk a technológiát a zenében?</li>\r\n 	<li>Hogyan kerülhető el a <strong>válogatás nélküli</strong> technológia-átvétel?</li>\r\n 	<li>Hogyan lehet <strong>kreatívan</strong> és <strong>kritikusan</strong> összekapcsolni művészetet és technológiát?</li>\r\n</ul>\r\nEbben kulcsszerepe van a művész <strong>szubjektív identitásának</strong>, valamint a technológia <strong>kritikus befogadásának</strong>.\r\n\r\nKöszönöm a figyelmet!\r\n\r\n<hr />\r\n\r\nAz előadás felvétele itt tekinthető meg:\r\n\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/-CCbM-gJius?si=n1QmhcmrmrzAmp2h\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h3>Kérdések és válaszok (szerkesztett átirat)</h3>\r\n<strong>Moderátor:</strong> Köszönjük szépen. Nagyon sokat segített, hogy a technológia és zene kapcsolatát egészen Edisonig (1877) visszavezette, majd elhozta a közelmúlt példáit, és bemutatta a 2 különleges alkotót. Külön öröm, hogy <strong>이도능</strong> professzor is itt van. Kérem, köszönjön, és utána jöhetnek a kérdések.\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> Köszönöm. <strong>오희숙</strong> professzor nagyon szépen összefoglalta, amit csináltam, ezért hálás vagyok. Külön hozzátennivalóm alig van. Ha van kérdés, szívesen válaszolok.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Én kezdem. Ön a kezdetektől dolgozik ezen a területen. Nem volt magányos?\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> A komponálás eleve magányos munka. Főleg éjszaka szeretek dolgozni. Nem a magány a lényeg, hanem hogy azt csinálhatom, amit szeretnék.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Engem lenyűgöz, hogy mindent saját kezűleg megépít. Mi volt a legnehezebb a „megépítésben”?\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> Először mindig a teljes tervet készítem el: mit akarok, és hogyan valósítható meg. Meg kell tervezni a mozgást, figyelembe venni a szerver-motorok korlátait, a mozgástartományt. Mivel kész alkatrészeket nem lehet úgy megvenni, ahogy kell, mindent 3D-ben modellezek, 3D nyomtatással gyártok, ami nem nyomtatható, azt marógéppel vagy esztergával készítem el, majd összeszerelem.\r\n\r\nEzután jön a programozás: a robot mozgása, a hangszerek pozíciója, minden időzítés. És ha már mozog, akkor zenét is kell kapnia: a megfelelő kompozíciót és vezérlést is meg kell írni.\r\n\r\nRáadásul a robotnál nem elég „ütni a dobot”. A mozgásnak jelentése van: a robot „felébred”, körbenéz, bizonytalan, majd egyre magabiztosabb – ezt koreográfiaként is megterveztem. Sokszor volt olyan pont, hogy azt gondoltam: ezt abbahagyom. Nem könnyű munka.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Megkérdezném azt is: miért lett ennyire fontos az interaktivitás és az előadói „cselekvés”?\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> A korai elektronikus/számítógépes zene sokszor „lejátszott” zene volt. A szerző kiállt, meghajolt, megnyomott egy gombot, majd csak szólt a hang. Ez koncerthelyzetben kevésbé ad élményt, mert nincs előadói jelenlét. Az emberek azért mennek koncertre, mert az előadó mozgása, gesztusai, „cselekvése” érzelmi kapcsolatot teremt. Én ezért készítettem olyan zenét, ahol a mozgás és az előadói tett a mű része.\r\n\r\nUgyanezért fontos az AI-nál is a párbeszéd: együttműködés emberekkel, előadókkal, közönséggel.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Nekem egy alapvető, esztétikai kérdésem is van. Miért vállalja ezt a kézműves, „mesterember” jellegű munkát? Mi ennek a filozófiája?\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> Őszintén: nekem sokszor a megépítés érdekesebb, mint a „hagyományos” komponálás. Gyerekkoromtól szerettem építeni. Mérnöknek akartam menni, de nem alakult úgy. A zene viszont számomra mindig „számosság” is volt – Bach mondása jut eszembe: a zene és a számok kapcsolata. A számítógépes zene ezt az érdeklődést még jobban megerősítette, innen jutottam el a mechanikus/robotikus zenéig.\r\n\r\nVan egy személyes ok is: a hallásom az évek során sérült. Bizonyos hangmagasságoknál a harmóniák nekem zajként, fájdalmas „csikorgásként” jelennek meg, ezért a hagyományos hangzás sokszor szenvedést okoz. Emiatt is a mechanikus irányra koncentrálok.\r\n\r\nMost 70 éves vagyok, és egy kutatóműhelyt is berendezek 평창동-ben, ahol a korábbi munkáim kiállítva megtekinthetők.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Köszönöm. Végül <strong>오희숙</strong> professzorhoz: AI-korszakban élünk, a jövő egyszerre ígéretes és ijesztő. Röviden: mit lát?\r\n\r\n<strong>오희숙:</strong> Nehéz kérdés. Az „art music” területén az AI-kutatás a 2010-es években nagyon felfutott, a 2020-as években viszont sokszor visszaesett. Ugyanakkor lehet, hogy új áttörés jön. A lényeg: akkor is, ha valakit nem érdekel különösebben, a jelenséget érteni kell, követni kell. Ha pedig valaki tudja, kreatívan használhatja. Én ezért is tanítok „zene és AI” kurzust a Szöuli Nemzeti Egyetemen több kollégával együtt.\r\n\r\nÉs még valami: ezeknek a koreai alkotóknak a munkáját zenetudósként dokumentálni, archiválni is fontos, mert meghatározó életművek.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Köszönjük. A projektünk 2 éve fut, az 1. kötetünk hamarosan külföldi kiadónál megjelenik, és jövő hónapban (2월 20일) lesz még egy kolokvium, ahol Madeleine előadása következik. Köszönöm mindenkinek, hogy a szünetben is ilyen aktívan részt vett. Ezzel a mai kolokviumot lezárom. 감사합니다.', 'SNU-előadás: koreai kortárs zene a technológia és az AI korszakában', '', 'inherit', 'closed', 'closed', '', '5183-revision-v1', '', '', '2026-01-18 01:26:42', '2026-01-18 00:26:42', '', 5183, 'https://oroszlanklub.com/?p=5186', 0, 'revision', '', 0),
(5187, 19, '2026-01-18 01:48:39', '2026-01-18 00:48:39', 'A Szöuli Nemzeti Egyetemen (SNU) Heesook Oh előadása azt mutatta be, hogyan fonódik össze a koreai kortárs zene és a technológia a hangrögzítés fordulópontjától a számítógépes zenén át az AI-ig: <strong data-start=\"233\" data-end=\"240\">백남준</strong> úttörő vízióitól <strong data-start=\"258\" data-end=\"265\" data-is-only-node=\"\">이도능</strong> interaktív/robotikus munkáin keresztül az <strong data-start=\"308\" data-end=\"314\">이봄</strong> AI-komponista modelljéig, sőt a gugak-örökség rekonstrukciós kísérleteiig.\r\n<h3>Moderátori bevezető</h3>\r\nA K-Future zenei csapat januári kolokviumán, az akadémiai hálózati szemináriumon most a 2. előadás következik. Ahogy korábban is mondtam, a mai előadások egyik témája a nemzetközi kitekintés és bővülés, a másik pedig a technológiára épülő koreai kortárs zene alakulása.\r\n\r\n<img class=\"alignright wp-image-5176\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/2026/01/2026-01-17_144526.jpg\" alt=\"\" width=\"183\" height=\"269\" />A 2. előadónk, akit mindannyian nagyon jól ismernek, a Szöuli Nemzeti Egyetem (SNU) professzora, <strong>오희숙</strong>. Professzor asszony nemrég egy könyvet is adott nekem – a témája nagyjából ez: <em>„Zene és technológia az AI korszakában”</em>. Röviden bemutatom (bár önök úgyis jól ismerik): jelenleg a Szöuli Nemzeti Egyetem Zenei Főiskoláján, a zenetudományi tanszéken tanít; Németországban szerzett MA- és PhD-fokozatot zenetudományból; kutatásainak középpontjában a zeneesztétika és a kortárs zene áll. A Zeneesztétikai Kutató Társaság (szakmai egyesület) képviselőjeként is tevékenykedik. Számos könyv és tanulmány szerzője – többek között a 20. századi zenéről, Schönbergről, a zene és filozófia kapcsolatáról, a „zsenialitás” kérdéséről, a koreai kortárs zene történetéről, az interkulturalitásról, idézet- és szimbólumhasználatról, intertextualitásról.\r\n\r\nMai előadásának címe: <strong>„A technológiát használó koreai kortárs zene – a számítógépes zene és az AI-zene fókuszával.”</strong> Kérem, nagy tapssal fogadják <strong>오희숙</strong> professzor asszonyt!\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h3>오희숙 professzor előadása</h3>\r\nÜdvözlök mindenkit! Köszönöm szépen a kedves bemutatást.\r\n\r\nA projektünk a modern Koreát vizsgálja zenei nézőpontból. Az előző előadó (<strong>이지영</strong>) arról beszélt, hogyan kapcsolódik össze a gugak (hagyományos koreai zene) és a globalitás, és hogyan jelenik meg mindez a kortárs Koreában. Én a koreai kortárs zenét kutatom, és ma a technológiára helyezem a hangsúlyt.\r\n\r\nKülön köszönöm, hogy <strong>이도능</strong> zeneszerző is részt vesz ma, és remélem, hogy az előadás után lehetőség nyílik az ő gondolatait is meghallgatni.\r\n<h4><strong>Zene és technológia – miért kapcsolódnak mégis?</strong></h4>\r\nA „zene” és a „technológia” elsőre ellentétesnek tűnhet: a zene érzelmi, szubjektív művészet, a technológia pedig objektív, logikus terület. Mégis sok kapcsolódási pontjuk van, és a 21. században ez a viszony különösen kiéleződött.\r\n\r\nHa a zene és technológia kapcsolatáról gondolkodom, az első név, ami eszembe jut: <strong>Edison</strong>. 1877-ben elkészítette az első fonográfot – szerintem ez az egyik döntő kiindulópont a zene történetében. A zene addig „időben eltűnő” jelenség volt: megszólal, majd elenyészik. A rögzítés lehetősége ennek a múlékonyságnak az első igazán nagy áttörése.\r\n\r\nA fonográftól az LP-n, kazettán, CD-n és MP3-on át a mai digitális formátumokig a fejlődés nemcsak a hordozót változtatta meg, hanem hatott a zene „természetére” és stílusára is.\r\n\r\nA 20. században a elektronika, majd a számítógép és a televízió megjelenése, a 21. században pedig a digitális technológia robbanása – a digitális forradalom – mind közvetlenül beépült a zenébe. Robotika, és most – ahogy mindannyian érezzük – az AI: mind hatással volt a zenei gondolkodásra és gyakorlatra.\r\n\r\nEnnek nyomán születtek és fejlődtek: elektronikus zene, számítógépes zene, videó-art, digitális konvergencia-zene, robotzene, AI-zene – a technológia és a kortárs zene nagyon szorosan együtt alakult.\r\n<h4><strong>Nyugati előzmények röviden</strong></h4>\r\nNyugaton rengeteg zeneszerző dolgozott ezen a területen: a korai elektronikus zene és a <em>musique concrète</em> (konkrét zene) korszaka, a szalagos zene, majd az „elektronikus zene”, később pedig a „számítógépes zene” megnevezés vált meghatározóvá. Kezdetben elektronikus eszközökkel hoztak létre hangokat, ezért mondták „elektronikus zenének”; később a számítógép mindezt egyre inkább egységesen lefedte, ezért terjedt el a „számítógépes zene” fogalma.\r\n\r\nA digitális korszakban újabb alkotók tűntek fel, és ma az AI területén is óriási a pezsgés. Sokan talán a „prompt-alapú” zenekészítésre gondolnak (például Suno), de emellett olyan modellek is megjelentek, amelyek a kreatív „alkotó” szerepéhez közelebb álló módon komponálnak: például a Google Magenta, a MuseNet, az AIVA, a Sony Flow Machines, illetve több más rendszer (pl. Emily Howell).\r\n<h4><strong>És Korea?</strong></h4>\r\nKoreában a technológia ma is kiemelkedő, és a kortárs zenei technológiai irány sem maradt el. A koreai elektronikus zene indulópontjaként gyakran említik, hogy 1966-ban <strong>강석희</strong> bemutatta a <em>원세계향연</em> című művét; ezt sokan az első fontos mérföldkőként tartják számon.\r\n\r\nKésőbb számos zeneszerző dolgozott ezen a területen. 1993-ban létrejött az Elektronikus Zenei Szövetség, 1994-ben pedig megrendezték a Nemzetközi Számítógépes Zenei Fesztivált, amely azóta is folyamatosan jelen van; nemrég a 30. évfordulót is megünnepelték (tudomásom szerint könyv is készült, és nagy rendezvényekkel).\r\n\r\nSok fontos alkotó és oktató tevékenykedik: többek között <strong>이도능</strong> professzor (aki ma is itt van), illetve <strong>황성호</strong>, <strong>임종욱</strong>, <strong>이병무</strong>, <strong>전현석</strong>, <strong>남상봉</strong> és mások.\r\n<h4><strong>Miért kell mindenképpen megemlíteni 백남준-t?</strong></h4>\r\nHa „koreai kortárs zene és technológia”, szerintem van egy név, akit nem lehet kihagyni: <a href=\"https://ko.wikipedia.org/wiki/%EB%B0%B1%EB%82%A8%EC%A4%80\" target=\"_blank\" rel=\"noopener\"><strong>백남준</strong></a>. Őt gyakran a videó-art úttörőjeként emlegetik – valóban az egyik legkorábbi és legnagyobb hatású alak.\r\n\r\nMár 1965-ben olyan gondolatokat fogalmazott meg, hogy egyszer eljön az idő, amikor a művészek félvezetőkkel fognak dolgozni. Korai munkái között szerepel a „zene mint kiállítás” gondolata: 1963-ban Wuppertalban (Németország) kiállítást rendezett, ahol <strong>13 televízió</strong> képének manipulálásával hozott létre egyfajta „zenei” installációt – például „Kuba TV”, „Rembrandt TV”, „Line TV” jellegű munkákkal, köztük hibás készülékekkel és a képernyőn létrehozott vonalakkal.\r\n\r\nÉrdekesség, hogy már 1964-ben robotot is készített: a <strong>Robot K-456</strong>-ot (nevét Mozart K.456 jelzésű zongoraversenyére utalva). A robot beszélt, sőt provokatív módon „emberi” funkciókat is imitált. 1982-ben, egy Whitney Museum-beli retrospektív idején a robotot egy autó elütötte és összetört – mintha „meghalt volna”. Ez a „gép emberiesítése”, a „gép élete és halála” gondolat nagyon korai, radikális megjelenítése volt.\r\n\r\nEmellett, még az internet előtti korszakban, műholdas élő közvetítéssel is kísérletezett – világelsők között az úgynevezett „műholdas art” területén.\r\n\r\nA K 456:\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/5-QIm7EgNlM?si=tZNlQo0tp3Vk28Gd\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\nÉs később, restaurálva:\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/JciiqCsRhdY?si=KtAgupXHBrqbnNon&amp;start=758\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\nMindez azt mutatja, hogy Koreában a technológia és művészet összekapcsolása már régóta erős hagyomány.\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h3>2 kiemelt példa: 이도능 és az AI-komponista 이봄</h3>\r\nMa 2 példára koncentrálok:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>이도능</strong> zeneszerző munkásságára,</li>\r\n 	<li>és az AI-kompozíciós modellre: <strong>이봄</strong>.</li>\r\n</ul>\r\n<h4><strong>1.) 이도능: a koreai elektronikus zene 1. generációjának meghatározó alakja</strong></h4>\r\n<strong>이도능</strong> professzor a koreai 1. generációs elektronikus zeneszerzők egyik legfontosabb figurája. Gyerekkorától érdekelte a tudomány és matematika; ezt interjúban is említette.\r\n\r\nRóla beszélve azt mondanám: rendkívül sokféle technológiát használt – elektronikus zene, számítógépes zene, interaktív zene, robotzene. Sokszor nem is „csak” zeneszerzőként írható le: kézműves, feltaláló, hangművész, hangmérnök is.\r\n\r\nKülönlegessége, hogy nem pusztán egy technológiát alkalmazott, hanem <strong>a saját rendszerét is megépítette</strong>, vagyis nemcsak „használta” az eszközöket, hanem megteremtette azokat a rendszereket, amelyekkel az adott zenei gondolat megszólalhat.\r\n\r\nA pálya főbb szakaszai:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>1. korszak:</strong> élő (live) elektronikus zene,</li>\r\n 	<li><strong>2000-es évek:</strong> interaktív, több médiumot összekapcsoló művek,</li>\r\n 	<li><strong>későbbi időszak:</strong> virtuális hagyományos hangszerek projektjei és robotzene.</li>\r\n</ul>\r\n<h5>a.) Élő elektronikus zene, valós idejű (real-time) feldolgozás</h5>\r\n<strong>이도능</strong>-t gyakran úgy értékelik, mint aki Koreában az elsők között vezette be a real-time processing gondolatát. Nem előre elkészített szalagos hanganyagból építkezett, hanem az élő előadást valós időben dolgozta fel, „újrarendezte”.\r\n\r\nKorai mű: <strong>„피리” (Piri)</strong> – hagyományos fúvós hangszer és elektronika együtt. A Max/MSP programot használta hangszintézisre és modulációra, 4 mikrofont, 8 szakaszból álló formát, és az előadó hangját valós időben vezérelte a rendszer.\r\n\r\nA mű szelleme nagyjából így foglalható össze: a piri ősi hangja modern elektronikus eszközökön át új hangzásként „újjászületik”.\r\n\r\nEgy másik jellegzetes vonal az <strong>„알코” (ALCO)</strong> sorozat. Ez az „algorithmic composition” rövidítéséből alkotott elnevezés, és szenzorok által vezérelt algoritmikus eljárásokra épül. Valós idejű mintavételezés (víz-, kő-, kavicshangok), az előadó gesztusaihoz kötött hangalakítás: erősítés, delay, pitch- és spektrummoduláció, térbeli mozgatás, lecsengések kontrollja. Egyes hangok például gesztusok hatására viharszerű, monumentális zörejjé alakulhatnak.\r\n<h5>b.) Interaktív hanginstallációk (2000 után)</h5>\r\nA 2000-es évektől interaktív installációkat is készített.\r\n\r\n<strong>„당나귀는 임금님 귀”</strong> („A királynak szamárfüle van”) – sok CD-ből „erdőt” épített. A CD-kre piezo elemek kerültek; a lemezek rezgése hangot keltett. A CD-k és a rendszer mikrofonként is működött: a közönség beszéde „szétfutott” az installációban. Egyszerre reflektál az MP3-korszakban eltűnő CD-re (újrahasznosítás), és arra is, hogy a CD – mint hangot tároló médium – maga válik hangkeltő testté.\r\n\r\n<strong>„소리의 창”</strong> („A hang ablaka”) – hagyományos 창호지 (papír-ajtó/ablak) motívum. A gondolat: mennyi hang „halmozódhatott fel” egy hagyományos papírfelületen 100 év alatt? Suttogások, hívások, mindennapi hangok. A mű saját készítésű ajtóval, mágnesekkel, tekercsekkel és összetett mechanikával működik; előre beállított természethangok, korábbi műrészletek, új elektronikus hangok „laknak” benne, és a közönség az ajtó előtt ülve hallgathatja.\r\n\r\nA szerző ezt a technikát a zeneszerzői eszköztár részeként fogja fel: úgy, mint a harmóniatan vagy ellenpont technikáit – vagyis saját, jellegzetes „kompozíciós módszerként”.\r\n\r\n<strong>„한 잔의 시”</strong> („Egy csésze vers”) – költői ötlet: lehet-e „beleönteni” a szépséget egy csészébe? Az asztalban tekercses meghajtók, a csészében mágnes; bizonyos pozícióban találkozva hang szólal meg. A hétköznapi „inni valamit” gesztusa itt „zenét inni” élménnyé alakul.\r\n<h5>c.) Robotzene: „드 로봇” (D-Robot)</h5>\r\nA legújabb fontos terület a robotzene. Ha <strong>백남준</strong> korai robotkísérleteit előzményként nézzük, <strong>이도능</strong> ezt a vonalat továbbvitte.\r\n\r\nA „드 로봇” elsőként dob-robotként jelent meg: 3D modellezés, 3D nyomtatás, szerver-motorok; 6 motor mozgatja a karokat, a programozás pedig a pontos ritmus, dinamika, hangszín és időzítés irányítását szolgálja.\r\n\r\nAz első nagy bemutató 2017-ben volt az <strong>예술의 전당</strong> (Szöuli Művészetek Központja) színpadán. Ezt sokan a koreai kortárs zene történetének fontos pontjaként értékelik: robot először lépett fel ezen a színpadon.\r\n\r\nA robot később továbbfejlődött (erősebb fizikai jelenlét, finomabb dinamikai kontroll), majd többféle hangszeres robot is született: rezonáns xilofon-robot, végül pipe organ (orgona) robot is; egyes darabok kiállításon is megtekinthetők (pl. 구로 아트밸리).\r\n\r\nA D-robot a zenekarban:\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/3-OBQirjI70?si=E_FYfVY5yo7OcWy2&amp;start=216\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\nA gondolat, hogy a robot AI-funkcióval bővülve „fizikai AI”-vá válhat, különösen aktuális (különösen a 2026-os CES körüli robotikai hullám fényében).\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h4><strong>2.) 이봄: koreai AI-komponista modell</strong></h4>\r\nA 2. példa az AI-kompozíciós modell: <strong>이봄</strong>. (A bemutatóban szereplő „arckép” egy, a készítők által létrehozott vizuális koncepció.)\r\n\r\n<strong>이봄</strong>-ot a 광주과학기술원 (GIST) egyik professzora, <strong>안창목</strong> fejlesztette; Koreában gyakran a „hazai, korai/első” kompozíciós AI-modellek között említik. Nagyon sok művet készített, és több helyen kap figyelmet. <strong>이봄</strong> műve is elhangzott az <strong>예술의 전당</strong> színpadán – a robotos fellépés után, a következő évben.\r\n\r\nHogyan „tanul” komponálni? A gondolat: a zeneelmélet számos eleme matematikai formában is leírható. A fejlesztők a hangnevektől a harmóniatanig sok mindent számokká alakítottak, és ezt tanítatták meg a rendszerrel. A modell állítólag nagyon gyorsan elsajátította azt a „tanulási ívet”, ami egy emberi zenehallgatónak/zenésznek hosszabb idő.\r\n\r\nA rendszer komponálási elve nem pusztán „mintaillesztés”: a hangsúly azon van, hogy zeneelméleti szabályokhoz mérten generáljon és ellenőrizzen. A bemutató szerint <strong>„evolúciós algoritmust”</strong> alkalmaz: véletlenszerű zenei anyagokat hoz létre, majd harmóniatan/ellenpont elveihez mérten értékeli, kiválasztja a megfelelőbb változatokat, újragenerál, és iteratív módon javít – ezért nevezik „evolúciónak”.\r\n\r\nEz a megközelítés a bemutató szerint kreatívabb lehet, és a szerzői jogi problémákhoz is másképp viszonyulhat, mint a puszta utánzás.\r\n\r\nA példákban elhangzó darabok sokszor tonálisak, romantikusak, líraiak – részben azért, mert a rendszer alapnormái a hagyományos harmóniatan/ellenpont szabályai.\r\n\r\nEgy AI generálta videó:\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/eDKivB-tgao?si=x6fBsLrypv-YqGRq\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\n<strong>이봄</strong> egyik fontos sajátossága: <strong>az együttműködésre</strong> épít. Vannak olyan AI-k, amelyek a „teljesen önálló” komponálást célozzák; <strong>이봄</strong> viszont gyakran úgy működik, hogy:\r\n<ol>\r\n 	<li>ír egy vázlatot (pl. zongoradarabot),</li>\r\n 	<li>emberi zeneszerző/arranger finomítja, hangszereli,</li>\r\n 	<li>más művészeti területek (multimédia, performansz) továbbviszik.</li>\r\n</ol>\r\nA bemutató szerint sokféle együttműködés történt: könnyűzenei alkotókkal is, illetve praktikus felhasználás (például reklámzene) is előfordult.\r\n\r\nPélda: 2022-ben egy 진주시립국악관현악단 (Jinju városi nemzeti zenekar) koncertjén elhunyt koreai zeneszerzők anyagát taníttatták meg a rendszerrel, majd emberi zeneszerző közreműködésével készült el a végső forma.\r\n\r\nA rendszer elvei szoftveres „komponáló” eszközben is megjelentek (a bemutatóban <strong>뮤제아 / 뮤제아원</strong> név hangzik el), amellyel felhasználók a gyakorlatban is alkothatnak.\r\n<h5>Különösen érdekes: Nemzeti Gugak Központ „AI-góemak” (régi zene) rekonstrukciós projektje</h5>\r\nA bemutató kiemeli a 국립국악원 (Nemzeti Gugak Központ) régi zenei rekonstrukciós projektjét. A kérdés: ha egy régi udvari zenei anyag egy része elveszett (például a 세종실록-ban szereplő anyagokból), hogyan lehetne rekonstruálni? Hogyan kapcsolható össze az AI és a gugak?\r\n\r\nA projekt 2023 januárjában indult előkészítéssel, szakértői tanácskozások után 8. hónaptól folyt érdemi kutatás. Az AI-t a fennmaradt anyagok változásmeneteinek tanítására használták, majd a hiányzó típusokra alkalmazták. A bemutató szerint 2 módszer futott párhuzamosan: evolúciós algoritmus és deep learning.\r\n\r\nA folyamat részeként (a bemutató leírása alapján) elemzések, klaszterezés, adatépítés és többlépcsős validálás történik; az eredményeket 정간보 (jeongganbo) jellegű lejegyzésbe is átültetik, majd zenetudósok és előadók ellenőrzik, hibákat javítanak, végül előadás is születik.\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h3><strong>Összegzés</strong></h3>\r\nA koreai kortárs zene nagyon érzékenyen és gyorsan fogadja be a technológiát. A mai 2 példám (<strong>이도능</strong> és <strong>이봄</strong>) ezt jól mutatja.\r\n\r\nMindkettőnél erősen jelen van valami „koreai” tartalom:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>이도능</strong> gyakran hangsúlyozza a koreai identitást és a koreai kulturális elemek újraélesztésének igényét; technológiai munkáiban is megjelenik egy sajátos koreai nézőpont.</li>\r\n 	<li><strong>이봄</strong> pedig gugak-együttesekkel működik együtt, régi zenei anyagokat rekonstruál, a jeongganbo és a hagyományos zenei struktúrák felé nyit.</li>\r\n</ul>\r\nEz alapján azt gondolom: amikor Koreában technológiát alkalmaznak a kortárs zenében, sokszor olyan jellegzetes, helyi forrásból táplálkozó ötletek születnek, amelyek eltérnek a nyugati mintáktól.\r\n\r\nA nagy kérdés ugyanakkor ez:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>Milyen mértékben</strong> használjuk a technológiát a zenében?</li>\r\n 	<li>Hogyan kerülhető el a <strong>válogatás nélküli</strong> technológia-átvétel?</li>\r\n 	<li>Hogyan lehet <strong>kreatívan</strong> és <strong>kritikusan</strong> összekapcsolni művészetet és technológiát?</li>\r\n</ul>\r\nEbben kulcsszerepe van a művész <strong>szubjektív identitásának</strong>, valamint a technológia <strong>kritikus befogadásának</strong>.\r\n\r\nKöszönöm a figyelmet!\r\n\r\n<hr />\r\n\r\nAz előadás felvétele itt tekinthető meg:\r\n\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/-CCbM-gJius?si=n1QmhcmrmrzAmp2h\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h3>Kérdések és válaszok (szerkesztett átirat)</h3>\r\n<strong>Moderátor:</strong> Köszönjük szépen. Nagyon sokat segített, hogy a technológia és zene kapcsolatát egészen Edisonig (1877) visszavezette, majd elhozta a közelmúlt példáit, és bemutatta a 2 különleges alkotót. Külön öröm, hogy <strong>이도능</strong> professzor is itt van. Kérem, köszönjön, és utána jöhetnek a kérdések.\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> Köszönöm. <strong>오희숙</strong> professzor nagyon szépen összefoglalta, amit csináltam, ezért hálás vagyok. Külön hozzátennivalóm alig van. Ha van kérdés, szívesen válaszolok.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Én kezdem. Ön a kezdetektől dolgozik ezen a területen. Nem volt magányos?\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> A komponálás eleve magányos munka. Főleg éjszaka szeretek dolgozni. Nem a magány a lényeg, hanem hogy azt csinálhatom, amit szeretnék.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Engem lenyűgöz, hogy mindent saját kezűleg megépít. Mi volt a legnehezebb a „megépítésben”?\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> Először mindig a teljes tervet készítem el: mit akarok, és hogyan valósítható meg. Meg kell tervezni a mozgást, figyelembe venni a szerver-motorok korlátait, a mozgástartományt. Mivel kész alkatrészeket nem lehet úgy megvenni, ahogy kell, mindent 3D-ben modellezek, 3D nyomtatással gyártok, ami nem nyomtatható, azt marógéppel vagy esztergával készítem el, majd összeszerelem.\r\n\r\nEzután jön a programozás: a robot mozgása, a hangszerek pozíciója, minden időzítés. És ha már mozog, akkor zenét is kell kapnia: a megfelelő kompozíciót és vezérlést is meg kell írni.\r\n\r\nRáadásul a robotnál nem elég „ütni a dobot”. A mozgásnak jelentése van: a robot „felébred”, körbenéz, bizonytalan, majd egyre magabiztosabb – ezt koreográfiaként is megterveztem. Sokszor volt olyan pont, hogy azt gondoltam: ezt abbahagyom. Nem könnyű munka.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Megkérdezném azt is: miért lett ennyire fontos az interaktivitás és az előadói „cselekvés”?\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> A korai elektronikus/számítógépes zene sokszor „lejátszott” zene volt. A szerző kiállt, meghajolt, megnyomott egy gombot, majd csak szólt a hang. Ez koncerthelyzetben kevésbé ad élményt, mert nincs előadói jelenlét. Az emberek azért mennek koncertre, mert az előadó mozgása, gesztusai, „cselekvése” érzelmi kapcsolatot teremt. Én ezért készítettem olyan zenét, ahol a mozgás és az előadói tett a mű része.\r\n\r\nUgyanezért fontos az AI-nál is a párbeszéd: együttműködés emberekkel, előadókkal, közönséggel.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Nekem egy alapvető, esztétikai kérdésem is van. Miért vállalja ezt a kézműves, „mesterember” jellegű munkát? Mi ennek a filozófiája?\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> Őszintén: nekem sokszor a megépítés érdekesebb, mint a „hagyományos” komponálás. Gyerekkoromtól szerettem építeni. Mérnöknek akartam menni, de nem alakult úgy. A zene viszont számomra mindig „számosság” is volt – Bach mondása jut eszembe: a zene és a számok kapcsolata. A számítógépes zene ezt az érdeklődést még jobban megerősítette, innen jutottam el a mechanikus/robotikus zenéig.\r\n\r\nVan egy személyes ok is: a hallásom az évek során sérült. Bizonyos hangmagasságoknál a harmóniák nekem zajként, fájdalmas „csikorgásként” jelennek meg, ezért a hagyományos hangzás sokszor szenvedést okoz. Emiatt is a mechanikus irányra koncentrálok.\r\n\r\nMost 70 éves vagyok, és egy kutatóműhelyt is berendezek 평창동-ben, ahol a korábbi munkáim kiállítva megtekinthetők.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Köszönöm. Végül <strong>오희숙</strong> professzorhoz: AI-korszakban élünk, a jövő egyszerre ígéretes és ijesztő. Röviden: mit lát?\r\n\r\n<strong>오희숙:</strong> Nehéz kérdés. Az „art music” területén az AI-kutatás a 2010-es években nagyon felfutott, a 2020-as években viszont sokszor visszaesett. Ugyanakkor lehet, hogy új áttörés jön. A lényeg: akkor is, ha valakit nem érdekel különösebben, a jelenséget érteni kell, követni kell. Ha pedig valaki tudja, kreatívan használhatja. Én ezért is tanítok „zene és AI” kurzust a Szöuli Nemzeti Egyetemen több kollégával együtt.\r\n\r\nÉs még valami: ezeknek a koreai alkotóknak a munkáját zenetudósként dokumentálni, archiválni is fontos, mert meghatározó életművek.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Köszönjük. A projektünk 2 éve fut, az 1. kötetünk hamarosan külföldi kiadónál megjelenik, és jövő hónapban (2월 20일) lesz még egy kolokvium, ahol Madeleine előadása következik. Köszönöm mindenkinek, hogy a szünetben is ilyen aktívan részt vett. Ezzel a mai kolokviumot lezárom. 감사합니다.', 'SNU-előadás: koreai kortárs zene a technológia és az AI korszakában', '', 'inherit', 'closed', 'closed', '', '5183-revision-v1', '', '', '2026-01-18 01:48:39', '2026-01-18 00:48:39', '', 5183, 'https://oroszlanklub.com/?p=5187', 0, 'revision', '', 0);
INSERT INTO `wp_posts` (`ID`, `post_author`, `post_date`, `post_date_gmt`, `post_content`, `post_title`, `post_excerpt`, `post_status`, `comment_status`, `ping_status`, `post_password`, `post_name`, `to_ping`, `pinged`, `post_modified`, `post_modified_gmt`, `post_content_filtered`, `post_parent`, `guid`, `menu_order`, `post_type`, `post_mime_type`, `comment_count`) VALUES
(5189, 19, '2026-01-18 01:58:11', '2026-01-18 00:58:11', 'A Szöuli Nemzeti Egyetemen (SNU) Heesook Oh előadása azt mutatta be, hogyan fonódik össze a koreai kortárs zene és a technológia a hangrögzítés fordulópontjától a számítógépes zenén át az AI-ig: <strong data-start=\"233\" data-end=\"240\">백남준</strong> úttörő vízióitól <strong data-start=\"258\" data-end=\"265\" data-is-only-node=\"\">이도능</strong> interaktív/robotikus munkáin keresztül az <strong data-start=\"308\" data-end=\"314\">이봄</strong> AI-komponista modelljéig, sőt a gugak-örökség rekonstrukciós kísérleteiig.\r\n<h3>Moderátori bevezető</h3>\r\nA K-Future zenei csapat januári kolokviumán, az akadémiai hálózati szemináriumon most a 2. előadás következik. Ahogy korábban is mondtam, a mai előadások egyik témája a nemzetközi kitekintés és bővülés, a másik pedig a technológiára épülő koreai kortárs zene alakulása.\r\n\r\n<img class=\"alignright wp-image-5176\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/2026/01/2026-01-17_144526.jpg\" alt=\"\" width=\"183\" height=\"269\" />A 2. előadónk, akit mindannyian nagyon jól ismernek, a Szöuli Nemzeti Egyetem (SNU) professzora, <strong>오희숙</strong>. Professzor asszony nemrég egy könyvet is adott nekem – a témája nagyjából ez: <em>„Zene és technológia az AI korszakában”</em>. Röviden bemutatom (bár önök úgyis jól ismerik): jelenleg a Szöuli Nemzeti Egyetem Zenei Főiskoláján, a zenetudományi tanszéken tanít; Németországban szerzett MA- és PhD-fokozatot zenetudományból; kutatásainak középpontjában a zeneesztétika és a kortárs zene áll. A Zeneesztétikai Kutató Társaság (szakmai egyesület) képviselőjeként is tevékenykedik. Számos könyv és tanulmány szerzője – többek között a 20. századi zenéről, Schönbergről, a zene és filozófia kapcsolatáról, a „zsenialitás” kérdéséről, a koreai kortárs zene történetéről, az interkulturalitásról, idézet- és szimbólumhasználatról, intertextualitásról.\r\n\r\nMai előadásának címe: <strong>„A technológiát használó koreai kortárs zene – a számítógépes zene és az AI-zene fókuszával.”</strong> Kérem, nagy tapssal fogadják <strong>오희숙</strong> professzor asszonyt!\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h3>오희숙 professzor előadása</h3>\r\nÜdvözlök mindenkit! Köszönöm szépen a kedves bemutatást.\r\n\r\nA projektünk a modern Koreát vizsgálja zenei nézőpontból. Az előző előadó (<strong>이지영</strong>) arról beszélt, hogyan kapcsolódik össze a gugak (hagyományos koreai zene) és a globalitás, és hogyan jelenik meg mindez a kortárs Koreában. Én a koreai kortárs zenét kutatom, és ma a technológiára helyezem a hangsúlyt.\r\n\r\nKülön köszönöm, hogy <strong>이도능</strong> zeneszerző is részt vesz ma, és remélem, hogy az előadás után lehetőség nyílik az ő gondolatait is meghallgatni.\r\n<h4><strong>Zene és technológia – miért kapcsolódnak mégis?</strong></h4>\r\nA „zene” és a „technológia” elsőre ellentétesnek tűnhet: a zene érzelmi, szubjektív művészet, a technológia pedig objektív, logikus terület. Mégis sok kapcsolódási pontjuk van, és a 21. században ez a viszony különösen kiéleződött.\r\n\r\nHa a zene és technológia kapcsolatáról gondolkodom, az első név, ami eszembe jut: <strong>Edison</strong>. 1877-ben elkészítette az első fonográfot – szerintem ez az egyik döntő kiindulópont a zene történetében. A zene addig „időben eltűnő” jelenség volt: megszólal, majd elenyészik. A rögzítés lehetősége ennek a múlékonyságnak az első igazán nagy áttörése.\r\n\r\nA fonográftól az LP-n, kazettán, CD-n és MP3-on át a mai digitális formátumokig a fejlődés nemcsak a hordozót változtatta meg, hanem hatott a zene „természetére” és stílusára is.\r\n\r\nA 20. században a elektronika, majd a számítógép és a televízió megjelenése, a 21. században pedig a digitális technológia robbanása – a digitális forradalom – mind közvetlenül beépült a zenébe. Robotika, és most – ahogy mindannyian érezzük – az AI: mind hatással volt a zenei gondolkodásra és gyakorlatra.\r\n\r\nEnnek nyomán születtek és fejlődtek: elektronikus zene, számítógépes zene, videó-art, digitális konvergencia-zene, robotzene, AI-zene – a technológia és a kortárs zene nagyon szorosan együtt alakult.\r\n<h4><strong>Nyugati előzmények röviden</strong></h4>\r\nNyugaton rengeteg zeneszerző dolgozott ezen a területen: a korai elektronikus zene és a <em>musique concrète</em> (konkrét zene) korszaka, a szalagos zene, majd az „elektronikus zene”, később pedig a „számítógépes zene” megnevezés vált meghatározóvá. Kezdetben elektronikus eszközökkel hoztak létre hangokat, ezért mondták „elektronikus zenének”; később a számítógép mindezt egyre inkább egységesen lefedte, ezért terjedt el a „számítógépes zene” fogalma.\r\n\r\nA digitális korszakban újabb alkotók tűntek fel, és ma az AI területén is óriási a pezsgés. Sokan talán a „prompt-alapú” zenekészítésre gondolnak (például Suno), de emellett olyan modellek is megjelentek, amelyek a kreatív „alkotó” szerepéhez közelebb álló módon komponálnak: például a Google Magenta, a MuseNet, az AIVA, a Sony Flow Machines, illetve több más rendszer (pl. Emily Howell).\r\n<h4><strong>És Korea?</strong></h4>\r\nKoreában a technológia ma is kiemelkedő, és a kortárs zenei technológiai irány sem maradt el. A koreai elektronikus zene indulópontjaként gyakran említik, hogy 1966-ban <strong>강석희</strong> bemutatta a <em>원세계향연</em> című művét; ezt sokan az első fontos mérföldkőként tartják számon.\r\n\r\nKésőbb számos zeneszerző dolgozott ezen a területen. 1993-ban létrejött az Elektronikus Zenei Szövetség, 1994-ben pedig megrendezték a Nemzetközi Számítógépes Zenei Fesztivált, amely azóta is folyamatosan jelen van; nemrég a 30. évfordulót is megünnepelték (tudomásom szerint könyv is készült, és nagy rendezvényekkel).\r\n\r\nSok fontos alkotó és oktató tevékenykedik: többek között <strong>이도능</strong> professzor (aki ma is itt van), illetve <strong>황성호</strong>, <strong>임종욱</strong>, <strong>이병무</strong>, <strong>전현석</strong>, <strong>남상봉</strong> és mások.\r\n<h4><strong>Miért kell mindenképpen megemlíteni 백남준-t?</strong></h4>\r\nHa „koreai kortárs zene és technológia”, szerintem van egy név, akit nem lehet kihagyni: <a href=\"https://ko.wikipedia.org/wiki/%EB%B0%B1%EB%82%A8%EC%A4%80\" target=\"_blank\" rel=\"noopener\"><strong>백남준</strong></a>. Őt gyakran a videó-art úttörőjeként emlegetik – valóban az egyik legkorábbi és legnagyobb hatású alak.\r\n\r\nMár 1965-ben olyan gondolatokat fogalmazott meg, hogy egyszer eljön az idő, amikor a művészek félvezetőkkel fognak dolgozni. Korai munkái között szerepel a „zene mint kiállítás” gondolata: 1963-ban Wuppertalban (Németország) kiállítást rendezett, ahol <strong>13 televízió</strong> képének manipulálásával hozott létre egyfajta „zenei” installációt – például „Kuba TV”, „Rembrandt TV”, „Line TV” jellegű munkákkal, köztük hibás készülékekkel és a képernyőn létrehozott vonalakkal.\r\n\r\nÉrdekesség, hogy már 1964-ben robotot is készített: a <strong>Robot K-456</strong>-ot (nevét Mozart K.456 jelzésű zongoraversenyére utalva). A robot beszélt, sőt provokatív módon „emberi” funkciókat is imitált. 1982-ben, egy Whitney Museum-beli retrospektív idején a robotot egy autó elütötte és összetört – mintha „meghalt volna”. Ez a „gép emberiesítése”, a „gép élete és halála” gondolat nagyon korai, radikális megjelenítése volt.\r\n\r\nEmellett, még az internet előtti korszakban, műholdas élő közvetítéssel is kísérletezett – világelsők között az úgynevezett „műholdas art” területén.\r\n\r\nA K 456:\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/5-QIm7EgNlM?si=tZNlQo0tp3Vk28Gd\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\nÉs később, restaurálva:\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/JciiqCsRhdY?si=KtAgupXHBrqbnNon&amp;start=758\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\nMindez azt mutatja, hogy Koreában a technológia és művészet összekapcsolása már régóta erős hagyomány.\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h3>2 kiemelt példa: 이도능 és az AI-komponista 이봄</h3>\r\nMa 2 példára koncentrálok:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>이도능</strong> zeneszerző munkásságára,</li>\r\n 	<li>és az AI-kompozíciós modellre: <strong>이봄</strong>.</li>\r\n</ul>\r\n<h4><strong>1.) 이도능: a koreai elektronikus zene 1. generációjának meghatározó alakja</strong></h4>\r\n<strong>이도능</strong> professzor a koreai 1. generációs elektronikus zeneszerzők egyik legfontosabb figurája. Gyerekkorától érdekelte a tudomány és matematika; ezt interjúban is említette.\r\n\r\nRóla beszélve azt mondanám: rendkívül sokféle technológiát használt – elektronikus zene, számítógépes zene, interaktív zene, robotzene. Sokszor nem is „csak” zeneszerzőként írható le: kézműves, feltaláló, hangművész, hangmérnök is.\r\n\r\nKülönlegessége, hogy nem pusztán egy technológiát alkalmazott, hanem <strong>a saját rendszerét is megépítette</strong>, vagyis nemcsak „használta” az eszközöket, hanem megteremtette azokat a rendszereket, amelyekkel az adott zenei gondolat megszólalhat.\r\n\r\nA pálya főbb szakaszai:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>1. korszak:</strong> élő (live) elektronikus zene,</li>\r\n 	<li><strong>2000-es évek:</strong> interaktív, több médiumot összekapcsoló művek,</li>\r\n 	<li><strong>későbbi időszak:</strong> virtuális hagyományos hangszerek projektjei és robotzene.</li>\r\n</ul>\r\n<h5>a.) Élő elektronikus zene, valós idejű (real-time) feldolgozás</h5>\r\n<strong>이도능</strong>-t gyakran úgy értékelik, mint aki Koreában az elsők között vezette be a real-time processing gondolatát. Nem előre elkészített szalagos hanganyagból építkezett, hanem az élő előadást valós időben dolgozta fel, „újrarendezte”.\r\n\r\nKorai mű: <strong>„피리” (Piri)</strong> – hagyományos fúvós hangszer és elektronika együtt. A Max/MSP programot használta hangszintézisre és modulációra, 4 mikrofont, 8 szakaszból álló formát, és az előadó hangját valós időben vezérelte a rendszer.\r\n\r\nA mű szelleme nagyjából így foglalható össze: a piri ősi hangja modern elektronikus eszközökön át új hangzásként „újjászületik”.\r\n\r\nEgy másik jellegzetes vonal az <strong>„알코” (ALCO)</strong> sorozat. Ez az „algorithmic composition” rövidítéséből alkotott elnevezés, és szenzorok által vezérelt algoritmikus eljárásokra épül. Valós idejű mintavételezés (víz-, kő-, kavicshangok), az előadó gesztusaihoz kötött hangalakítás: erősítés, delay, pitch- és spektrummoduláció, térbeli mozgatás, lecsengések kontrollja. Egyes hangok például gesztusok hatására viharszerű, monumentális zörejjé alakulhatnak.\r\n<h5>b.) Interaktív hanginstallációk (2000 után)</h5>\r\nA 2000-es évektől interaktív installációkat is készített.\r\n\r\n<strong>„당나귀는 임금님 귀”</strong> („A királynak szamárfüle van”) – sok CD-ből „erdőt” épített. A CD-kre piezo elemek kerültek; a lemezek rezgése hangot keltett. A CD-k és a rendszer mikrofonként is működött: a közönség beszéde „szétfutott” az installációban. Egyszerre reflektál az MP3-korszakban eltűnő CD-re (újrahasznosítás), és arra is, hogy a CD – mint hangot tároló médium – maga válik hangkeltő testté.\r\n\r\n<strong>„소리의 창”</strong> („A hang ablaka”) – hagyományos 창호지 (papír-ajtó/ablak) motívum. A gondolat: mennyi hang „halmozódhatott fel” egy hagyományos papírfelületen 100 év alatt? Suttogások, hívások, mindennapi hangok. A mű saját készítésű ajtóval, mágnesekkel, tekercsekkel és összetett mechanikával működik; előre beállított természethangok, korábbi műrészletek, új elektronikus hangok „laknak” benne, és a közönség az ajtó előtt ülve hallgathatja.\r\n\r\nA szerző ezt a technikát a zeneszerzői eszköztár részeként fogja fel: úgy, mint a harmóniatan vagy ellenpont technikáit – vagyis saját, jellegzetes „kompozíciós módszerként”.\r\n\r\n<strong>„한 잔의 시”</strong> („Egy csésze vers”) – költői ötlet: lehet-e „beleönteni” a szépséget egy csészébe? Az asztalban tekercses meghajtók, a csészében mágnes; bizonyos pozícióban találkozva hang szólal meg. A hétköznapi „inni valamit” gesztusa itt „zenét inni” élménnyé alakul.\r\n<h5>c.) Robotzene: „드 로봇” (D-Robot)</h5>\r\nA legújabb fontos terület a robotzene. Ha <strong>백남준</strong> korai robotkísérleteit előzményként nézzük, <strong>이도능</strong> ezt a vonalat továbbvitte.\r\n\r\nA „드 로봇” elsőként dob-robotként jelent meg: 3D modellezés, 3D nyomtatás, szerver-motorok; 6 motor mozgatja a karokat, a programozás pedig a pontos ritmus, dinamika, hangszín és időzítés irányítását szolgálja.\r\n\r\nAz első nagy bemutató 2017-ben volt az <strong>예술의 전당</strong> (Szöuli Művészetek Központja) színpadán. Ezt sokan a koreai kortárs zene történetének fontos pontjaként értékelik: robot először lépett fel ezen a színpadon.\r\n\r\nA robot később továbbfejlődött (erősebb fizikai jelenlét, finomabb dinamikai kontroll), majd többféle hangszeres robot is született: rezonáns xilofon-robot, végül pipe organ (orgona) robot is; egyes darabok kiállításon is megtekinthetők (pl. 구로 아트밸리).\r\n\r\nA D-robot a zenekarban:\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/3-OBQirjI70?si=E_FYfVY5yo7OcWy2&amp;start=216\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\nA gondolat, hogy a robot AI-funkcióval bővülve „fizikai AI”-vá válhat, különösen aktuális (különösen a 2026-os CES körüli robotikai hullám fényében).\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h4><strong>2.) 이봄: koreai AI-komponista modell</strong></h4>\r\nA 2. példa az AI-kompozíciós modell: <strong>이봄</strong>. (A bemutatóban szereplő „arckép” egy, a készítők által létrehozott vizuális koncepció.)\r\n\r\n<strong>이봄</strong>-ot a 광주과학기술원 (GIST) egyik professzora, <strong>안창목</strong> fejlesztette; Koreában gyakran a „hazai, korai/első” kompozíciós AI-modellek között említik. Nagyon sok művet készített, és több helyen kap figyelmet. <strong>이봄</strong> műve is elhangzott az <strong>예술의 전당</strong> színpadán – a robotos fellépés után, a következő évben.\r\n\r\nHogyan „tanul” komponálni? A gondolat: a zeneelmélet számos eleme matematikai formában is leírható. A fejlesztők a hangnevektől a harmóniatanig sok mindent számokká alakítottak, és ezt tanítatták meg a rendszerrel. A modell állítólag nagyon gyorsan elsajátította azt a „tanulási ívet”, ami egy emberi zenehallgatónak/zenésznek hosszabb idő.\r\n\r\nA rendszer komponálási elve nem pusztán „mintaillesztés”: a hangsúly azon van, hogy zeneelméleti szabályokhoz mérten generáljon és ellenőrizzen. A bemutató szerint <strong>„evolúciós algoritmust”</strong> alkalmaz: véletlenszerű zenei anyagokat hoz létre, majd harmóniatan/ellenpont elveihez mérten értékeli, kiválasztja a megfelelőbb változatokat, újragenerál, és iteratív módon javít – ezért nevezik „evolúciónak”.\r\n\r\nEz a megközelítés a bemutató szerint kreatívabb lehet, és a szerzői jogi problémákhoz is másképp viszonyulhat, mint a puszta utánzás.\r\n\r\nA példákban elhangzó darabok sokszor tonálisak, romantikusak, líraiak – részben azért, mert a rendszer alapnormái a hagyományos harmóniatan/ellenpont szabályai.\r\n\r\nEgy AI generálta videó:\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/eDKivB-tgao?si=x6fBsLrypv-YqGRq\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\n<strong>이봄</strong> egyik fontos sajátossága: <strong>az együttműködésre</strong> épít. Vannak olyan AI-k, amelyek a „teljesen önálló” komponálást célozzák; <strong>이봄</strong> viszont gyakran úgy működik, hogy:\r\n<ol>\r\n 	<li>ír egy vázlatot (pl. zongoradarabot),</li>\r\n 	<li>emberi zeneszerző/arranger finomítja, hangszereli,</li>\r\n 	<li>más művészeti területek (multimédia, performansz) továbbviszik.</li>\r\n</ol>\r\nA bemutató szerint sokféle együttműködés történt: könnyűzenei alkotókkal is, illetve praktikus felhasználás (például reklámzene) is előfordult.\r\n\r\nPélda: 2022-ben egy 진주시립국악관현악단 (Jinju városi nemzeti zenekar) koncertjén elhunyt koreai zeneszerzők anyagát taníttatták meg a rendszerrel, majd emberi zeneszerző közreműködésével készült el a végső forma.\r\n\r\nA rendszer elvei szoftveres „komponáló” eszközben is megjelentek (a bemutatóban <strong>뮤제아 / 뮤제아원</strong> név hangzik el), amellyel felhasználók a gyakorlatban is alkothatnak.\r\n<h5>Különösen érdekes: Nemzeti Gugak Központ „AI-góemak” (régi zene) rekonstrukciós projektje</h5>\r\nA bemutató kiemeli a 국립국악원 (Nemzeti Gugak Központ) régi zenei rekonstrukciós projektjét. A kérdés: ha egy régi udvari zenei anyag egy része elveszett (például a 세종실록-ban szereplő anyagokból), hogyan lehetne rekonstruálni? Hogyan kapcsolható össze az AI és a gugak?\r\n\r\nA projekt 2023 januárjában indult előkészítéssel, szakértői tanácskozások után 8. hónaptól folyt érdemi kutatás. Az AI-t a fennmaradt anyagok változásmeneteinek tanítására használták, majd a hiányzó típusokra alkalmazták. A bemutató szerint 2 módszer futott párhuzamosan: evolúciós algoritmus és deep learning.\r\n\r\nA folyamat részeként (a bemutató leírása alapján) elemzések, klaszterezés, adatépítés és többlépcsős validálás történik; az eredményeket 정간보 (jeongganbo) jellegű lejegyzésbe is átültetik, majd zenetudósok és előadók ellenőrzik, hibákat javítanak, végül előadás is születik.\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h3><strong>Összegzés</strong></h3>\r\nA koreai kortárs zene nagyon érzékenyen és gyorsan fogadja be a technológiát. A mai 2 példám (<strong>이도능</strong> és <strong>이봄</strong>) ezt jól mutatja.\r\n\r\nMindkettőnél erősen jelen van valami „koreai” tartalom:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>이도능</strong> gyakran hangsúlyozza a koreai identitást és a koreai kulturális elemek újraélesztésének igényét; technológiai munkáiban is megjelenik egy sajátos koreai nézőpont.</li>\r\n 	<li><strong>이봄</strong> pedig gugak-együttesekkel működik együtt, régi zenei anyagokat rekonstruál, a jeongganbo és a hagyományos zenei struktúrák felé nyit.</li>\r\n</ul>\r\nEz alapján azt gondolom: amikor Koreában technológiát alkalmaznak a kortárs zenében, sokszor olyan jellegzetes, helyi forrásból táplálkozó ötletek születnek, amelyek eltérnek a nyugati mintáktól.\r\n\r\nA nagy kérdés ugyanakkor ez:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>Milyen mértékben</strong> használjuk a technológiát a zenében?</li>\r\n 	<li>Hogyan kerülhető el a <strong>válogatás nélküli</strong> technológia-átvétel?</li>\r\n 	<li>Hogyan lehet <strong>kreatívan</strong> és <strong>kritikusan</strong> összekapcsolni művészetet és technológiát?</li>\r\n</ul>\r\nEbben kulcsszerepe van a művész <strong>szubjektív identitásának</strong>, valamint a technológia <strong>kritikus befogadásának</strong>.\r\n\r\nKöszönöm a figyelmet!\r\n\r\n<hr />\r\n\r\nAz előadás felvétele itt tekinthető meg:\r\n\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/-CCbM-gJius?si=n1QmhcmrmrzAmp2h\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h3>Kérdések és válaszok (szerkesztett átirat)</h3>\r\n<strong>Moderátor:</strong> Köszönjük szépen. Nagyon sokat segített, hogy a technológia és zene kapcsolatát egészen Edisonig (1877) visszavezette, majd elhozta a közelmúlt példáit, és bemutatta a 2 különleges alkotót. Külön öröm, hogy <strong>이도능</strong> professzor is itt van. Kérem, köszönjön, és utána jöhetnek a kérdések.\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> Köszönöm. <strong>오희숙</strong> professzor nagyon szépen összefoglalta, amit csináltam, ezért hálás vagyok. Külön hozzátennivalóm alig van. Ha van kérdés, szívesen válaszolok.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Én kezdem. Ön a kezdetektől dolgozik ezen a területen. Nem volt magányos?\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> A komponálás eleve magányos munka. Főleg éjszaka szeretek dolgozni. Nem a magány a lényeg, hanem hogy azt csinálhatom, amit szeretnék.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Engem lenyűgöz, hogy mindent saját kezűleg megépít. Mi volt a legnehezebb a „megépítésben”?\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> Először mindig a teljes tervet készítem el: mit akarok, és hogyan valósítható meg. Meg kell tervezni a mozgást, figyelembe venni a szerver-motorok korlátait, a mozgástartományt. Mivel kész alkatrészeket nem lehet úgy megvenni, ahogy kell, mindent 3D-ben modellezek, 3D nyomtatással gyártok, ami nem nyomtatható, azt marógéppel vagy esztergával készítem el, majd összeszerelem.\r\n\r\nEzután jön a programozás: a robot mozgása, a hangszerek pozíciója, minden időzítés. És ha már mozog, akkor zenét is kell kapnia: a megfelelő kompozíciót és vezérlést is meg kell írni.\r\n\r\nRáadásul a robotnál nem elég „ütni a dobot”. A mozgásnak jelentése van: a robot „felébred”, körbenéz, bizonytalan, majd egyre magabiztosabb – ezt koreográfiaként is megterveztem. Sokszor volt olyan pont, hogy azt gondoltam: ezt abbahagyom. Nem könnyű munka.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Megkérdezném azt is: miért lett ennyire fontos az interaktivitás és az előadói „cselekvés”?\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> A korai elektronikus/számítógépes zene sokszor „lejátszott” zene volt. A szerző kiállt, meghajolt, megnyomott egy gombot, majd csak szólt a hang. Ez koncerthelyzetben kevésbé ad élményt, mert nincs előadói jelenlét. Az emberek azért mennek koncertre, mert az előadó mozgása, gesztusai, „cselekvése” érzelmi kapcsolatot teremt. Én ezért készítettem olyan zenét, ahol a mozgás és az előadói tett a mű része.\r\n\r\nUgyanezért fontos az AI-nál is a párbeszéd: együttműködés emberekkel, előadókkal, közönséggel.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Nekem egy alapvető, esztétikai kérdésem is van. Miért vállalja ezt a kézműves, „mesterember” jellegű munkát? Mi ennek a filozófiája?\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> Őszintén: nekem sokszor a megépítés érdekesebb, mint a „hagyományos” komponálás. Gyerekkoromtól szerettem építeni. Mérnöknek akartam menni, de nem alakult úgy. A zene viszont számomra mindig „számosság” is volt – Bach mondása jut eszembe: a zene és a számok kapcsolata. A számítógépes zene ezt az érdeklődést még jobban megerősítette, innen jutottam el a mechanikus/robotikus zenéig.\r\n\r\nVan egy személyes ok is: a hallásom az évek során sérült. Bizonyos hangmagasságoknál a harmóniák nekem zajként, fájdalmas „csikorgásként” jelennek meg, ezért a hagyományos hangzás sokszor szenvedést okoz. Emiatt is a mechanikus irányra koncentrálok.\r\n\r\nMost 70 éves vagyok, és egy kutatóműhelyt is berendezek 평창동-ben, ahol a korábbi munkáim kiállítva megtekinthetők.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Köszönöm. Végül <strong>오희숙</strong> professzorhoz: AI-korszakban élünk, a jövő egyszerre ígéretes és ijesztő. Röviden: mit lát?\r\n\r\n<strong>오희숙:</strong> Nehéz kérdés. Az „art music” területén az AI-kutatás a 2010-es években nagyon felfutott, a 2020-as években viszont sokszor visszaesett. Ugyanakkor lehet, hogy új áttörés jön. A lényeg: akkor is, ha valakit nem érdekel különösebben, a jelenséget érteni kell, követni kell. Ha pedig valaki tudja, kreatívan használhatja. Én ezért is tanítok „zene és AI” kurzust a Szöuli Nemzeti Egyetemen több kollégával együtt.\r\n\r\nÉs még valami: ezeknek a koreai alkotóknak a munkáját zenetudósként dokumentálni, archiválni is fontos, mert meghatározó életművek.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Köszönjük. A projektünk 2 éve fut, az 1. kötetünk hamarosan külföldi kiadónál megjelenik, és jövő hónapban (2월 20일) lesz még egy kolokvium, ahol Madeleine előadása következik. Köszönöm mindenkinek, hogy a szünetben is ilyen aktívan részt vett. Ezzel a mai kolokviumot lezárom. 감사합니다.', 'SNU-előadás: koreai kortárs zene a technológia és az AI korszakában', 'Azt mutatja be, hogyan fejlődik és milyen dilemmákat vet fel a koreai kortárs zene technológiai iránya a hangrögzítéstől a számítógépes/robotzenén át az AI-komponálásig...', 'inherit', 'closed', 'closed', '', '5183-revision-v1', '', '', '2026-01-18 01:58:11', '2026-01-18 00:58:11', '', 5183, 'https://oroszlanklub.com/?p=5189', 0, 'revision', '', 0),
(5188, 19, '2026-01-18 01:53:50', '2026-01-18 00:53:50', 'A Szöuli Nemzeti Egyetemen (SNU) Heesook Oh előadása azt mutatta be, hogyan fonódik össze a koreai kortárs zene és a technológia a hangrögzítés fordulópontjától a számítógépes zenén át az AI-ig: <strong data-start=\"233\" data-end=\"240\">백남준</strong> úttörő vízióitól <strong data-start=\"258\" data-end=\"265\" data-is-only-node=\"\">이도능</strong> interaktív/robotikus munkáin keresztül az <strong data-start=\"308\" data-end=\"314\">이봄</strong> AI-komponista modelljéig, sőt a gugak-örökség rekonstrukciós kísérleteiig.\r\n<h3>Moderátori bevezető</h3>\r\nA K-Future zenei csapat januári kolokviumán, az akadémiai hálózati szemináriumon most a 2. előadás következik. Ahogy korábban is mondtam, a mai előadások egyik témája a nemzetközi kitekintés és bővülés, a másik pedig a technológiára épülő koreai kortárs zene alakulása.\r\n\r\n<img class=\"alignright wp-image-5176\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/2026/01/2026-01-17_144526.jpg\" alt=\"\" width=\"183\" height=\"269\" />A 2. előadónk, akit mindannyian nagyon jól ismernek, a Szöuli Nemzeti Egyetem (SNU) professzora, <strong>오희숙</strong>. Professzor asszony nemrég egy könyvet is adott nekem – a témája nagyjából ez: <em>„Zene és technológia az AI korszakában”</em>. Röviden bemutatom (bár önök úgyis jól ismerik): jelenleg a Szöuli Nemzeti Egyetem Zenei Főiskoláján, a zenetudományi tanszéken tanít; Németországban szerzett MA- és PhD-fokozatot zenetudományból; kutatásainak középpontjában a zeneesztétika és a kortárs zene áll. A Zeneesztétikai Kutató Társaság (szakmai egyesület) képviselőjeként is tevékenykedik. Számos könyv és tanulmány szerzője – többek között a 20. századi zenéről, Schönbergről, a zene és filozófia kapcsolatáról, a „zsenialitás” kérdéséről, a koreai kortárs zene történetéről, az interkulturalitásról, idézet- és szimbólumhasználatról, intertextualitásról.\r\n\r\nMai előadásának címe: <strong>„A technológiát használó koreai kortárs zene – a számítógépes zene és az AI-zene fókuszával.”</strong> Kérem, nagy tapssal fogadják <strong>오희숙</strong> professzor asszonyt!\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h3>오희숙 professzor előadása</h3>\r\nÜdvözlök mindenkit! Köszönöm szépen a kedves bemutatást.\r\n\r\nA projektünk a modern Koreát vizsgálja zenei nézőpontból. Az előző előadó (<strong>이지영</strong>) arról beszélt, hogyan kapcsolódik össze a gugak (hagyományos koreai zene) és a globalitás, és hogyan jelenik meg mindez a kortárs Koreában. Én a koreai kortárs zenét kutatom, és ma a technológiára helyezem a hangsúlyt.\r\n\r\nKülön köszönöm, hogy <strong>이도능</strong> zeneszerző is részt vesz ma, és remélem, hogy az előadás után lehetőség nyílik az ő gondolatait is meghallgatni.\r\n<h4><strong>Zene és technológia – miért kapcsolódnak mégis?</strong></h4>\r\nA „zene” és a „technológia” elsőre ellentétesnek tűnhet: a zene érzelmi, szubjektív művészet, a technológia pedig objektív, logikus terület. Mégis sok kapcsolódási pontjuk van, és a 21. században ez a viszony különösen kiéleződött.\r\n\r\nHa a zene és technológia kapcsolatáról gondolkodom, az első név, ami eszembe jut: <strong>Edison</strong>. 1877-ben elkészítette az első fonográfot – szerintem ez az egyik döntő kiindulópont a zene történetében. A zene addig „időben eltűnő” jelenség volt: megszólal, majd elenyészik. A rögzítés lehetősége ennek a múlékonyságnak az első igazán nagy áttörése.\r\n\r\nA fonográftól az LP-n, kazettán, CD-n és MP3-on át a mai digitális formátumokig a fejlődés nemcsak a hordozót változtatta meg, hanem hatott a zene „természetére” és stílusára is.\r\n\r\nA 20. században a elektronika, majd a számítógép és a televízió megjelenése, a 21. században pedig a digitális technológia robbanása – a digitális forradalom – mind közvetlenül beépült a zenébe. Robotika, és most – ahogy mindannyian érezzük – az AI: mind hatással volt a zenei gondolkodásra és gyakorlatra.\r\n\r\nEnnek nyomán születtek és fejlődtek: elektronikus zene, számítógépes zene, videó-art, digitális konvergencia-zene, robotzene, AI-zene – a technológia és a kortárs zene nagyon szorosan együtt alakult.\r\n<h4><strong>Nyugati előzmények röviden</strong></h4>\r\nNyugaton rengeteg zeneszerző dolgozott ezen a területen: a korai elektronikus zene és a <em>musique concrète</em> (konkrét zene) korszaka, a szalagos zene, majd az „elektronikus zene”, később pedig a „számítógépes zene” megnevezés vált meghatározóvá. Kezdetben elektronikus eszközökkel hoztak létre hangokat, ezért mondták „elektronikus zenének”; később a számítógép mindezt egyre inkább egységesen lefedte, ezért terjedt el a „számítógépes zene” fogalma.\r\n\r\nA digitális korszakban újabb alkotók tűntek fel, és ma az AI területén is óriási a pezsgés. Sokan talán a „prompt-alapú” zenekészítésre gondolnak (például Suno), de emellett olyan modellek is megjelentek, amelyek a kreatív „alkotó” szerepéhez közelebb álló módon komponálnak: például a Google Magenta, a MuseNet, az AIVA, a Sony Flow Machines, illetve több más rendszer (pl. Emily Howell).\r\n<h4><strong>És Korea?</strong></h4>\r\nKoreában a technológia ma is kiemelkedő, és a kortárs zenei technológiai irány sem maradt el. A koreai elektronikus zene indulópontjaként gyakran említik, hogy 1966-ban <strong>강석희</strong> bemutatta a <em>원세계향연</em> című művét; ezt sokan az első fontos mérföldkőként tartják számon.\r\n\r\nKésőbb számos zeneszerző dolgozott ezen a területen. 1993-ban létrejött az Elektronikus Zenei Szövetség, 1994-ben pedig megrendezték a Nemzetközi Számítógépes Zenei Fesztivált, amely azóta is folyamatosan jelen van; nemrég a 30. évfordulót is megünnepelték (tudomásom szerint könyv is készült, és nagy rendezvényekkel).\r\n\r\nSok fontos alkotó és oktató tevékenykedik: többek között <strong>이도능</strong> professzor (aki ma is itt van), illetve <strong>황성호</strong>, <strong>임종욱</strong>, <strong>이병무</strong>, <strong>전현석</strong>, <strong>남상봉</strong> és mások.\r\n<h4><strong>Miért kell mindenképpen megemlíteni 백남준-t?</strong></h4>\r\nHa „koreai kortárs zene és technológia”, szerintem van egy név, akit nem lehet kihagyni: <a href=\"https://ko.wikipedia.org/wiki/%EB%B0%B1%EB%82%A8%EC%A4%80\" target=\"_blank\" rel=\"noopener\"><strong>백남준</strong></a>. Őt gyakran a videó-art úttörőjeként emlegetik – valóban az egyik legkorábbi és legnagyobb hatású alak.\r\n\r\nMár 1965-ben olyan gondolatokat fogalmazott meg, hogy egyszer eljön az idő, amikor a művészek félvezetőkkel fognak dolgozni. Korai munkái között szerepel a „zene mint kiállítás” gondolata: 1963-ban Wuppertalban (Németország) kiállítást rendezett, ahol <strong>13 televízió</strong> képének manipulálásával hozott létre egyfajta „zenei” installációt – például „Kuba TV”, „Rembrandt TV”, „Line TV” jellegű munkákkal, köztük hibás készülékekkel és a képernyőn létrehozott vonalakkal.\r\n\r\nÉrdekesség, hogy már 1964-ben robotot is készített: a <strong>Robot K-456</strong>-ot (nevét Mozart K.456 jelzésű zongoraversenyére utalva). A robot beszélt, sőt provokatív módon „emberi” funkciókat is imitált. 1982-ben, egy Whitney Museum-beli retrospektív idején a robotot egy autó elütötte és összetört – mintha „meghalt volna”. Ez a „gép emberiesítése”, a „gép élete és halála” gondolat nagyon korai, radikális megjelenítése volt.\r\n\r\nEmellett, még az internet előtti korszakban, műholdas élő közvetítéssel is kísérletezett – világelsők között az úgynevezett „műholdas art” területén.\r\n\r\nA K 456:\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/5-QIm7EgNlM?si=tZNlQo0tp3Vk28Gd\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\nÉs később, restaurálva:\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/JciiqCsRhdY?si=KtAgupXHBrqbnNon&amp;start=758\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\nMindez azt mutatja, hogy Koreában a technológia és művészet összekapcsolása már régóta erős hagyomány.\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h3>2 kiemelt példa: 이도능 és az AI-komponista 이봄</h3>\r\nMa 2 példára koncentrálok:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>이도능</strong> zeneszerző munkásságára,</li>\r\n 	<li>és az AI-kompozíciós modellre: <strong>이봄</strong>.</li>\r\n</ul>\r\n<h4><strong>1.) 이도능: a koreai elektronikus zene 1. generációjának meghatározó alakja</strong></h4>\r\n<strong>이도능</strong> professzor a koreai 1. generációs elektronikus zeneszerzők egyik legfontosabb figurája. Gyerekkorától érdekelte a tudomány és matematika; ezt interjúban is említette.\r\n\r\nRóla beszélve azt mondanám: rendkívül sokféle technológiát használt – elektronikus zene, számítógépes zene, interaktív zene, robotzene. Sokszor nem is „csak” zeneszerzőként írható le: kézműves, feltaláló, hangművész, hangmérnök is.\r\n\r\nKülönlegessége, hogy nem pusztán egy technológiát alkalmazott, hanem <strong>a saját rendszerét is megépítette</strong>, vagyis nemcsak „használta” az eszközöket, hanem megteremtette azokat a rendszereket, amelyekkel az adott zenei gondolat megszólalhat.\r\n\r\nA pálya főbb szakaszai:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>1. korszak:</strong> élő (live) elektronikus zene,</li>\r\n 	<li><strong>2000-es évek:</strong> interaktív, több médiumot összekapcsoló művek,</li>\r\n 	<li><strong>későbbi időszak:</strong> virtuális hagyományos hangszerek projektjei és robotzene.</li>\r\n</ul>\r\n<h5>a.) Élő elektronikus zene, valós idejű (real-time) feldolgozás</h5>\r\n<strong>이도능</strong>-t gyakran úgy értékelik, mint aki Koreában az elsők között vezette be a real-time processing gondolatát. Nem előre elkészített szalagos hanganyagból építkezett, hanem az élő előadást valós időben dolgozta fel, „újrarendezte”.\r\n\r\nKorai mű: <strong>„피리” (Piri)</strong> – hagyományos fúvós hangszer és elektronika együtt. A Max/MSP programot használta hangszintézisre és modulációra, 4 mikrofont, 8 szakaszból álló formát, és az előadó hangját valós időben vezérelte a rendszer.\r\n\r\nA mű szelleme nagyjából így foglalható össze: a piri ősi hangja modern elektronikus eszközökön át új hangzásként „újjászületik”.\r\n\r\nEgy másik jellegzetes vonal az <strong>„알코” (ALCO)</strong> sorozat. Ez az „algorithmic composition” rövidítéséből alkotott elnevezés, és szenzorok által vezérelt algoritmikus eljárásokra épül. Valós idejű mintavételezés (víz-, kő-, kavicshangok), az előadó gesztusaihoz kötött hangalakítás: erősítés, delay, pitch- és spektrummoduláció, térbeli mozgatás, lecsengések kontrollja. Egyes hangok például gesztusok hatására viharszerű, monumentális zörejjé alakulhatnak.\r\n<h5>b.) Interaktív hanginstallációk (2000 után)</h5>\r\nA 2000-es évektől interaktív installációkat is készített.\r\n\r\n<strong>„당나귀는 임금님 귀”</strong> („A királynak szamárfüle van”) – sok CD-ből „erdőt” épített. A CD-kre piezo elemek kerültek; a lemezek rezgése hangot keltett. A CD-k és a rendszer mikrofonként is működött: a közönség beszéde „szétfutott” az installációban. Egyszerre reflektál az MP3-korszakban eltűnő CD-re (újrahasznosítás), és arra is, hogy a CD – mint hangot tároló médium – maga válik hangkeltő testté.\r\n\r\n<strong>„소리의 창”</strong> („A hang ablaka”) – hagyományos 창호지 (papír-ajtó/ablak) motívum. A gondolat: mennyi hang „halmozódhatott fel” egy hagyományos papírfelületen 100 év alatt? Suttogások, hívások, mindennapi hangok. A mű saját készítésű ajtóval, mágnesekkel, tekercsekkel és összetett mechanikával működik; előre beállított természethangok, korábbi műrészletek, új elektronikus hangok „laknak” benne, és a közönség az ajtó előtt ülve hallgathatja.\r\n\r\nA szerző ezt a technikát a zeneszerzői eszköztár részeként fogja fel: úgy, mint a harmóniatan vagy ellenpont technikáit – vagyis saját, jellegzetes „kompozíciós módszerként”.\r\n\r\n<strong>„한 잔의 시”</strong> („Egy csésze vers”) – költői ötlet: lehet-e „beleönteni” a szépséget egy csészébe? Az asztalban tekercses meghajtók, a csészében mágnes; bizonyos pozícióban találkozva hang szólal meg. A hétköznapi „inni valamit” gesztusa itt „zenét inni” élménnyé alakul.\r\n<h5>c.) Robotzene: „드 로봇” (D-Robot)</h5>\r\nA legújabb fontos terület a robotzene. Ha <strong>백남준</strong> korai robotkísérleteit előzményként nézzük, <strong>이도능</strong> ezt a vonalat továbbvitte.\r\n\r\nA „드 로봇” elsőként dob-robotként jelent meg: 3D modellezés, 3D nyomtatás, szerver-motorok; 6 motor mozgatja a karokat, a programozás pedig a pontos ritmus, dinamika, hangszín és időzítés irányítását szolgálja.\r\n\r\nAz első nagy bemutató 2017-ben volt az <strong>예술의 전당</strong> (Szöuli Művészetek Központja) színpadán. Ezt sokan a koreai kortárs zene történetének fontos pontjaként értékelik: robot először lépett fel ezen a színpadon.\r\n\r\nA robot később továbbfejlődött (erősebb fizikai jelenlét, finomabb dinamikai kontroll), majd többféle hangszeres robot is született: rezonáns xilofon-robot, végül pipe organ (orgona) robot is; egyes darabok kiállításon is megtekinthetők (pl. 구로 아트밸리).\r\n\r\nA D-robot a zenekarban:\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/3-OBQirjI70?si=E_FYfVY5yo7OcWy2&amp;start=216\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\nA gondolat, hogy a robot AI-funkcióval bővülve „fizikai AI”-vá válhat, különösen aktuális (különösen a 2026-os CES körüli robotikai hullám fényében).\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h4><strong>2.) 이봄: koreai AI-komponista modell</strong></h4>\r\nA 2. példa az AI-kompozíciós modell: <strong>이봄</strong>. (A bemutatóban szereplő „arckép” egy, a készítők által létrehozott vizuális koncepció.)\r\n\r\n<strong>이봄</strong>-ot a 광주과학기술원 (GIST) egyik professzora, <strong>안창목</strong> fejlesztette; Koreában gyakran a „hazai, korai/első” kompozíciós AI-modellek között említik. Nagyon sok művet készített, és több helyen kap figyelmet. <strong>이봄</strong> műve is elhangzott az <strong>예술의 전당</strong> színpadán – a robotos fellépés után, a következő évben.\r\n\r\nHogyan „tanul” komponálni? A gondolat: a zeneelmélet számos eleme matematikai formában is leírható. A fejlesztők a hangnevektől a harmóniatanig sok mindent számokká alakítottak, és ezt tanítatták meg a rendszerrel. A modell állítólag nagyon gyorsan elsajátította azt a „tanulási ívet”, ami egy emberi zenehallgatónak/zenésznek hosszabb idő.\r\n\r\nA rendszer komponálási elve nem pusztán „mintaillesztés”: a hangsúly azon van, hogy zeneelméleti szabályokhoz mérten generáljon és ellenőrizzen. A bemutató szerint <strong>„evolúciós algoritmust”</strong> alkalmaz: véletlenszerű zenei anyagokat hoz létre, majd harmóniatan/ellenpont elveihez mérten értékeli, kiválasztja a megfelelőbb változatokat, újragenerál, és iteratív módon javít – ezért nevezik „evolúciónak”.\r\n\r\nEz a megközelítés a bemutató szerint kreatívabb lehet, és a szerzői jogi problémákhoz is másképp viszonyulhat, mint a puszta utánzás.\r\n\r\nA példákban elhangzó darabok sokszor tonálisak, romantikusak, líraiak – részben azért, mert a rendszer alapnormái a hagyományos harmóniatan/ellenpont szabályai.\r\n\r\nEgy AI generálta videó:\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/eDKivB-tgao?si=x6fBsLrypv-YqGRq\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\n<strong>이봄</strong> egyik fontos sajátossága: <strong>az együttműködésre</strong> épít. Vannak olyan AI-k, amelyek a „teljesen önálló” komponálást célozzák; <strong>이봄</strong> viszont gyakran úgy működik, hogy:\r\n<ol>\r\n 	<li>ír egy vázlatot (pl. zongoradarabot),</li>\r\n 	<li>emberi zeneszerző/arranger finomítja, hangszereli,</li>\r\n 	<li>más művészeti területek (multimédia, performansz) továbbviszik.</li>\r\n</ol>\r\nA bemutató szerint sokféle együttműködés történt: könnyűzenei alkotókkal is, illetve praktikus felhasználás (például reklámzene) is előfordult.\r\n\r\nPélda: 2022-ben egy 진주시립국악관현악단 (Jinju városi nemzeti zenekar) koncertjén elhunyt koreai zeneszerzők anyagát taníttatták meg a rendszerrel, majd emberi zeneszerző közreműködésével készült el a végső forma.\r\n\r\nA rendszer elvei szoftveres „komponáló” eszközben is megjelentek (a bemutatóban <strong>뮤제아 / 뮤제아원</strong> név hangzik el), amellyel felhasználók a gyakorlatban is alkothatnak.\r\n<h5>Különösen érdekes: Nemzeti Gugak Központ „AI-góemak” (régi zene) rekonstrukciós projektje</h5>\r\nA bemutató kiemeli a 국립국악원 (Nemzeti Gugak Központ) régi zenei rekonstrukciós projektjét. A kérdés: ha egy régi udvari zenei anyag egy része elveszett (például a 세종실록-ban szereplő anyagokból), hogyan lehetne rekonstruálni? Hogyan kapcsolható össze az AI és a gugak?\r\n\r\nA projekt 2023 januárjában indult előkészítéssel, szakértői tanácskozások után 8. hónaptól folyt érdemi kutatás. Az AI-t a fennmaradt anyagok változásmeneteinek tanítására használták, majd a hiányzó típusokra alkalmazták. A bemutató szerint 2 módszer futott párhuzamosan: evolúciós algoritmus és deep learning.\r\n\r\nA folyamat részeként (a bemutató leírása alapján) elemzések, klaszterezés, adatépítés és többlépcsős validálás történik; az eredményeket 정간보 (jeongganbo) jellegű lejegyzésbe is átültetik, majd zenetudósok és előadók ellenőrzik, hibákat javítanak, végül előadás is születik.\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h3><strong>Összegzés</strong></h3>\r\nA koreai kortárs zene nagyon érzékenyen és gyorsan fogadja be a technológiát. A mai 2 példám (<strong>이도능</strong> és <strong>이봄</strong>) ezt jól mutatja.\r\n\r\nMindkettőnél erősen jelen van valami „koreai” tartalom:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>이도능</strong> gyakran hangsúlyozza a koreai identitást és a koreai kulturális elemek újraélesztésének igényét; technológiai munkáiban is megjelenik egy sajátos koreai nézőpont.</li>\r\n 	<li><strong>이봄</strong> pedig gugak-együttesekkel működik együtt, régi zenei anyagokat rekonstruál, a jeongganbo és a hagyományos zenei struktúrák felé nyit.</li>\r\n</ul>\r\nEz alapján azt gondolom: amikor Koreában technológiát alkalmaznak a kortárs zenében, sokszor olyan jellegzetes, helyi forrásból táplálkozó ötletek születnek, amelyek eltérnek a nyugati mintáktól.\r\n\r\nA nagy kérdés ugyanakkor ez:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>Milyen mértékben</strong> használjuk a technológiát a zenében?</li>\r\n 	<li>Hogyan kerülhető el a <strong>válogatás nélküli</strong> technológia-átvétel?</li>\r\n 	<li>Hogyan lehet <strong>kreatívan</strong> és <strong>kritikusan</strong> összekapcsolni művészetet és technológiát?</li>\r\n</ul>\r\nEbben kulcsszerepe van a művész <strong>szubjektív identitásának</strong>, valamint a technológia <strong>kritikus befogadásának</strong>.\r\n\r\nKöszönöm a figyelmet!\r\n\r\n<hr />\r\n\r\nAz előadás felvétele itt tekinthető meg:\r\n\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/-CCbM-gJius?si=n1QmhcmrmrzAmp2h\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h3>Kérdések és válaszok (szerkesztett átirat)</h3>\r\n<strong>Moderátor:</strong> Köszönjük szépen. Nagyon sokat segített, hogy a technológia és zene kapcsolatát egészen Edisonig (1877) visszavezette, majd elhozta a közelmúlt példáit, és bemutatta a 2 különleges alkotót. Külön öröm, hogy <strong>이도능</strong> professzor is itt van. Kérem, köszönjön, és utána jöhetnek a kérdések.\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> Köszönöm. <strong>오희숙</strong> professzor nagyon szépen összefoglalta, amit csináltam, ezért hálás vagyok. Külön hozzátennivalóm alig van. Ha van kérdés, szívesen válaszolok.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Én kezdem. Ön a kezdetektől dolgozik ezen a területen. Nem volt magányos?\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> A komponálás eleve magányos munka. Főleg éjszaka szeretek dolgozni. Nem a magány a lényeg, hanem hogy azt csinálhatom, amit szeretnék.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Engem lenyűgöz, hogy mindent saját kezűleg megépít. Mi volt a legnehezebb a „megépítésben”?\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> Először mindig a teljes tervet készítem el: mit akarok, és hogyan valósítható meg. Meg kell tervezni a mozgást, figyelembe venni a szerver-motorok korlátait, a mozgástartományt. Mivel kész alkatrészeket nem lehet úgy megvenni, ahogy kell, mindent 3D-ben modellezek, 3D nyomtatással gyártok, ami nem nyomtatható, azt marógéppel vagy esztergával készítem el, majd összeszerelem.\r\n\r\nEzután jön a programozás: a robot mozgása, a hangszerek pozíciója, minden időzítés. És ha már mozog, akkor zenét is kell kapnia: a megfelelő kompozíciót és vezérlést is meg kell írni.\r\n\r\nRáadásul a robotnál nem elég „ütni a dobot”. A mozgásnak jelentése van: a robot „felébred”, körbenéz, bizonytalan, majd egyre magabiztosabb – ezt koreográfiaként is megterveztem. Sokszor volt olyan pont, hogy azt gondoltam: ezt abbahagyom. Nem könnyű munka.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Megkérdezném azt is: miért lett ennyire fontos az interaktivitás és az előadói „cselekvés”?\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> A korai elektronikus/számítógépes zene sokszor „lejátszott” zene volt. A szerző kiállt, meghajolt, megnyomott egy gombot, majd csak szólt a hang. Ez koncerthelyzetben kevésbé ad élményt, mert nincs előadói jelenlét. Az emberek azért mennek koncertre, mert az előadó mozgása, gesztusai, „cselekvése” érzelmi kapcsolatot teremt. Én ezért készítettem olyan zenét, ahol a mozgás és az előadói tett a mű része.\r\n\r\nUgyanezért fontos az AI-nál is a párbeszéd: együttműködés emberekkel, előadókkal, közönséggel.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Nekem egy alapvető, esztétikai kérdésem is van. Miért vállalja ezt a kézműves, „mesterember” jellegű munkát? Mi ennek a filozófiája?\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> Őszintén: nekem sokszor a megépítés érdekesebb, mint a „hagyományos” komponálás. Gyerekkoromtól szerettem építeni. Mérnöknek akartam menni, de nem alakult úgy. A zene viszont számomra mindig „számosság” is volt – Bach mondása jut eszembe: a zene és a számok kapcsolata. A számítógépes zene ezt az érdeklődést még jobban megerősítette, innen jutottam el a mechanikus/robotikus zenéig.\r\n\r\nVan egy személyes ok is: a hallásom az évek során sérült. Bizonyos hangmagasságoknál a harmóniák nekem zajként, fájdalmas „csikorgásként” jelennek meg, ezért a hagyományos hangzás sokszor szenvedést okoz. Emiatt is a mechanikus irányra koncentrálok.\r\n\r\nMost 70 éves vagyok, és egy kutatóműhelyt is berendezek 평창동-ben, ahol a korábbi munkáim kiállítva megtekinthetők.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Köszönöm. Végül <strong>오희숙</strong> professzorhoz: AI-korszakban élünk, a jövő egyszerre ígéretes és ijesztő. Röviden: mit lát?\r\n\r\n<strong>오희숙:</strong> Nehéz kérdés. Az „art music” területén az AI-kutatás a 2010-es években nagyon felfutott, a 2020-as években viszont sokszor visszaesett. Ugyanakkor lehet, hogy új áttörés jön. A lényeg: akkor is, ha valakit nem érdekel különösebben, a jelenséget érteni kell, követni kell. Ha pedig valaki tudja, kreatívan használhatja. Én ezért is tanítok „zene és AI” kurzust a Szöuli Nemzeti Egyetemen több kollégával együtt.\r\n\r\nÉs még valami: ezeknek a koreai alkotóknak a munkáját zenetudósként dokumentálni, archiválni is fontos, mert meghatározó életművek.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Köszönjük. A projektünk 2 éve fut, az 1. kötetünk hamarosan külföldi kiadónál megjelenik, és jövő hónapban (2월 20일) lesz még egy kolokvium, ahol Madeleine előadása következik. Köszönöm mindenkinek, hogy a szünetben is ilyen aktívan részt vett. Ezzel a mai kolokviumot lezárom. 감사합니다.', 'SNU-előadás: koreai kortárs zene a technológia és az AI korszakában', 'A Szöuli Nemzeti Egyetemen (SNU) elhangzott előadás azt mutatta be, hogyan fejlődik és milyen dilemmákat vet fel a koreai kortárs zene technológiai iránya a hangrögzítéstől a számítógépes/robotzenén át az AI-komponálásig...', 'inherit', 'closed', 'closed', '', '5183-revision-v1', '', '', '2026-01-18 01:53:50', '2026-01-18 00:53:50', '', 5183, 'https://oroszlanklub.com/?p=5188', 0, 'revision', '', 0);
INSERT INTO `wp_posts` (`ID`, `post_author`, `post_date`, `post_date_gmt`, `post_content`, `post_title`, `post_excerpt`, `post_status`, `comment_status`, `ping_status`, `post_password`, `post_name`, `to_ping`, `pinged`, `post_modified`, `post_modified_gmt`, `post_content_filtered`, `post_parent`, `guid`, `menu_order`, `post_type`, `post_mime_type`, `comment_count`) VALUES
(5190, 19, '2026-01-18 02:07:11', '2026-01-18 01:07:11', 'A Szöuli Nemzeti Egyetemen (SNU) Heesook Oh előadása azt mutatta be, hogyan fonódik össze a koreai kortárs zene és a technológia a hangrögzítés fordulópontjától a számítógépes zenén át az AI-ig: <strong data-start=\"233\" data-end=\"240\">백남준</strong> úttörő vízióitól <strong data-start=\"258\" data-end=\"265\" data-is-only-node=\"\">이도능</strong> interaktív/robotikus munkáin keresztül az <strong data-start=\"308\" data-end=\"314\">이봄</strong> AI-komponista modelljéig, sőt a gugak-örökség rekonstrukciós kísérleteiig.\n<h3>Moderátori bevezető</h3>\nA K-Future zenei csapat januári kolokviumán, az akadémiai hálózati szemináriumon most a 2. előadás következik. Ahogy korábban is mondtam, a mai előadások egyik témája a nemzetközi kitekintés és bővülés, a másik pedig a technológiára épülő koreai kortárs zene alakulása.\n\n<img class=\"alignright wp-image-5176\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/2026/01/2026-01-17_144526.jpg\" alt=\"\" width=\"183\" height=\"269\" />A 2. előadónk, akit mindannyian nagyon jól ismernek, a Szöuli Nemzeti Egyetem (SNU) professzora, <strong>오희숙</strong>. Professzor asszony nemrég egy könyvet is adott nekem – a témája nagyjából ez: <em>„Zene és technológia az AI korszakában”</em>. Röviden bemutatom (bár önök úgyis jól ismerik): jelenleg a Szöuli Nemzeti Egyetem Zenei Főiskoláján, a zenetudományi tanszéken tanít; Németországban szerzett MA- és PhD-fokozatot zenetudományból; kutatásainak középpontjában a zeneesztétika és a kortárs zene áll. A Zeneesztétikai Kutató Társaság (szakmai egyesület) képviselőjeként is tevékenykedik. Számos könyv és tanulmány szerzője – többek között a 20. századi zenéről, Schönbergről, a zene és filozófia kapcsolatáról, a „zsenialitás” kérdéséről, a koreai kortárs zene történetéről, az interkulturalitásról, idézet- és szimbólumhasználatról, intertextualitásról.\n\nMai előadásának címe: <strong>„A technológiát használó koreai kortárs zene – a számítógépes zene és az AI-zene fókuszával.”</strong> Kérem, nagy tapssal fogadják <strong>오희숙</strong> professzor asszonyt!\n\n<hr />\n\n<h3>오희숙 professzor előadása</h3>\nÜdvözlök mindenkit! Köszönöm szépen a kedves bemutatást.\n\nA projektünk a modern Koreát vizsgálja zenei nézőpontból. Az előző előadó (<strong>이지영</strong>) arról beszélt, hogyan kapcsolódik össze a gugak (hagyományos koreai zene) és a globalitás, és hogyan jelenik meg mindez a kortárs Koreában. Én a koreai kortárs zenét kutatom, és ma a technológiára helyezem a hangsúlyt.\n\nKülön köszönöm, hogy <strong>이도능</strong> zeneszerző is részt vesz ma, és remélem, hogy az előadás után lehetőség nyílik az ő gondolatait is meghallgatni.\n<h4><strong>Zene és technológia – miért kapcsolódnak mégis?</strong></h4>\nA „zene” és a „technológia” elsőre ellentétesnek tűnhet: a zene érzelmi, szubjektív művészet, a technológia pedig objektív, logikus terület. Mégis sok kapcsolódási pontjuk van, és a 21. században ez a viszony különösen kiéleződött.\n\nHa a zene és technológia kapcsolatáról gondolkodom, az első név, ami eszembe jut: <strong>Edison</strong>. 1877-ben elkészítette az első fonográfot – szerintem ez az egyik döntő kiindulópont a zene történetében. A zene addig „időben eltűnő” jelenség volt: megszólal, majd elenyészik. A rögzítés lehetősége ennek a múlékonyságnak az első igazán nagy áttörése.\n\nA fonográftól az LP-n, kazettán, CD-n és MP3-on át a mai digitális formátumokig a fejlődés nemcsak a hordozót változtatta meg, hanem hatott a zene „természetére” és stílusára is.\n\nA 20. században a elektronika, majd a számítógép és a televízió megjelenése, a 21. században pedig a digitális technológia robbanása – a digitális forradalom – mind közvetlenül beépült a zenébe. Robotika, és most – ahogy mindannyian érezzük – az AI: mind hatással volt a zenei gondolkodásra és gyakorlatra.\n\nEnnek nyomán születtek és fejlődtek: elektronikus zene, számítógépes zene, videó-art, digitális konvergencia-zene, robotzene, AI-zene – a technológia és a kortárs zene nagyon szorosan együtt alakult.\n<h4><strong>Nyugati előzmények röviden</strong></h4>\nNyugaton rengeteg zeneszerző dolgozott ezen a területen: a korai elektronikus zene és a <em>musique concrète</em> (konkrét zene) korszaka, a szalagos zene, majd az „elektronikus zene”, később pedig a „számítógépes zene” megnevezés vált meghatározóvá. Kezdetben elektronikus eszközökkel hoztak létre hangokat, ezért mondták „elektronikus zenének”; később a számítógép mindezt egyre inkább egységesen lefedte, ezért terjedt el a „számítógépes zene” fogalma.\n\nA digitális korszakban újabb alkotók tűntek fel, és ma az AI területén is óriási a pezsgés. Sokan talán a „prompt-alapú” zenekészítésre gondolnak (például <a href=\"https://suno.com/\" target=\"_blank\" rel=\"noopener\">Suno</a>), de emellett olyan modellek is megjelentek, amelyek a kreatív „alkotó” szerepéhez közelebb álló módon komponálnak: például a <a href=\"https://magenta.withgoogle.com/\" target=\"_blank\" rel=\"noopener\">Google Magenta</a>, a <a href=\"https://www.futuretools.io/tools/musenet-openai\" target=\"_blank\" rel=\"noopener\">MuseNet</a>, az <a href=\"https://www.aiva.ai/\" target=\"_blank\" rel=\"noopener\">AIVA</a>, a <a href=\"https://www.flow-machines.com/\" target=\"_blank\" rel=\"noopener\">Sony Flow Machines</a>, illetve több más rendszer (pl. Emily Howell).\n<h4><strong>És Korea?</strong></h4>\nKoreában a technológia ma is kiemelkedő, és a kortárs zenei technológiai irány sem maradt el. A koreai elektronikus zene indulópontjaként gyakran említik, hogy 1966-ban <strong>강석희</strong> bemutatta a <em>원세계향연</em> című művét; ezt sokan az első fontos mérföldkőként tartják számon.\n\nKésőbb számos zeneszerző dolgozott ezen a területen. 1993-ban létrejött az Elektronikus Zenei Szövetség, 1994-ben pedig megrendezték a Nemzetközi Számítógépes Zenei Fesztivált, amely azóta is folyamatosan jelen van; nemrég a 30. évfordulót is megünnepelték (tudomásom szerint könyv is készült, és nagy rendezvényekkel).\n\nSok fontos alkotó és oktató tevékenykedik: többek között <strong>이도능</strong> professzor (aki ma is itt van), illetve <strong>황성호</strong>, <strong>임종욱</strong>, <strong>이병무</strong>, <strong>전현석</strong>, <strong>남상봉</strong> és mások.\n<h4><strong>Miért kell mindenképpen megemlíteni 백남준-t?</strong></h4>\nHa „koreai kortárs zene és technológia”, szerintem van egy név, akit nem lehet kihagyni: <a href=\"https://ko.wikipedia.org/wiki/%EB%B0%B1%EB%82%A8%EC%A4%80\" target=\"_blank\" rel=\"noopener\"><strong>백남준</strong></a>. Őt gyakran a videó-art úttörőjeként emlegetik – valóban az egyik legkorábbi és legnagyobb hatású alak.\n\nMár 1965-ben olyan gondolatokat fogalmazott meg, hogy egyszer eljön az idő, amikor a művészek félvezetőkkel fognak dolgozni. Korai munkái között szerepel a „zene mint kiállítás” gondolata: 1963-ban Wuppertalban (Németország) kiállítást rendezett, ahol <strong>13 televízió</strong> képének manipulálásával hozott létre egyfajta „zenei” installációt – például „Kuba TV”, „Rembrandt TV”, „Line TV” jellegű munkákkal, köztük hibás készülékekkel és a képernyőn létrehozott vonalakkal.\n\nÉrdekesség, hogy már 1964-ben robotot is készített: a <strong>Robot K-456</strong>-ot (nevét Mozart K.456 jelzésű zongoraversenyére utalva). A robot beszélt, sőt provokatív módon „emberi” funkciókat is imitált. 1982-ben, egy Whitney Museum-beli retrospektív idején a robotot egy autó elütötte és összetört – mintha „meghalt volna”. Ez a „gép emberiesítése”, a „gép élete és halála” gondolat nagyon korai, radikális megjelenítése volt.\n\nEmellett, még az internet előtti korszakban, műholdas élő közvetítéssel is kísérletezett – világelsők között az úgynevezett „műholdas art” területén.\n\nA K 456:\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/5-QIm7EgNlM?si=tZNlQo0tp3Vk28Gd\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\n\nÉs később, restaurálva:\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/JciiqCsRhdY?si=KtAgupXHBrqbnNon&amp;start=758\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\n\nMindez azt mutatja, hogy Koreában a technológia és művészet összekapcsolása már régóta erős hagyomány.\n\n<hr />\n\n<h3>2 kiemelt példa: 이도능 és az AI-komponista 이봄</h3>\nMa 2 példára koncentrálok:\n<ul>\n 	<li><strong>이도능</strong> zeneszerző munkásságára,</li>\n 	<li>és az AI-kompozíciós modellre: <strong>이봄</strong>.</li>\n</ul>\n<h4><strong>1.) 이도능: a koreai elektronikus zene 1. generációjának meghatározó alakja</strong></h4>\n<strong>이도능</strong> professzor a koreai 1. generációs elektronikus zeneszerzők egyik legfontosabb figurája. Gyerekkorától érdekelte a tudomány és matematika; ezt interjúban is említette.\n\nRóla beszélve azt mondanám: rendkívül sokféle technológiát használt – elektronikus zene, számítógépes zene, interaktív zene, robotzene. Sokszor nem is „csak” zeneszerzőként írható le: kézműves, feltaláló, hangművész, hangmérnök is.\n\nKülönlegessége, hogy nem pusztán egy technológiát alkalmazott, hanem <strong>a saját rendszerét is megépítette</strong>, vagyis nemcsak „használta” az eszközöket, hanem megteremtette azokat a rendszereket, amelyekkel az adott zenei gondolat megszólalhat.\n\nA pálya főbb szakaszai:\n<ul>\n 	<li><strong>1. korszak:</strong> élő (live) elektronikus zene,</li>\n 	<li><strong>2000-es évek:</strong> interaktív, több médiumot összekapcsoló művek,</li>\n 	<li><strong>későbbi időszak:</strong> virtuális hagyományos hangszerek projektjei és robotzene.</li>\n</ul>\n<h5>a.) Élő elektronikus zene, valós idejű (real-time) feldolgozás</h5>\n<strong>이도능</strong>-t gyakran úgy értékelik, mint aki Koreában az elsők között vezette be a real-time processing gondolatát. Nem előre elkészített szalagos hanganyagból építkezett, hanem az élő előadást valós időben dolgozta fel, „újrarendezte”.\n\nKorai mű: <strong>„피리” (Piri)</strong> – hagyományos fúvós hangszer és elektronika együtt. A Max/MSP programot használta hangszintézisre és modulációra, 4 mikrofont, 8 szakaszból álló formát, és az előadó hangját valós időben vezérelte a rendszer.\n\nA mű szelleme nagyjából így foglalható össze: a piri ősi hangja modern elektronikus eszközökön át új hangzásként „újjászületik”.\n\nEgy másik jellegzetes vonal az <strong>„알코” (ALCO)</strong> sorozat. Ez az „algorithmic composition” rövidítéséből alkotott elnevezés, és szenzorok által vezérelt algoritmikus eljárásokra épül. Valós idejű mintavételezés (víz-, kő-, kavicshangok), az előadó gesztusaihoz kötött hangalakítás: erősítés, delay, pitch- és spektrummoduláció, térbeli mozgatás, lecsengések kontrollja. Egyes hangok például gesztusok hatására viharszerű, monumentális zörejjé alakulhatnak.\n<h5>b.) Interaktív hanginstallációk (2000 után)</h5>\nA 2000-es évektől interaktív installációkat is készített.\n\n<strong>„당나귀는 임금님 귀”</strong> („A királynak szamárfüle van”) – sok CD-ből „erdőt” épített. A CD-kre piezo elemek kerültek; a lemezek rezgése hangot keltett. A CD-k és a rendszer mikrofonként is működött: a közönség beszéde „szétfutott” az installációban. Egyszerre reflektál az MP3-korszakban eltűnő CD-re (újrahasznosítás), és arra is, hogy a CD – mint hangot tároló médium – maga válik hangkeltő testté.\n\n<strong>„소리의 창”</strong> („A hang ablaka”) – hagyományos 창호지 (papír-ajtó/ablak) motívum. A gondolat: mennyi hang „halmozódhatott fel” egy hagyományos papírfelületen 100 év alatt? Suttogások, hívások, mindennapi hangok. A mű saját készítésű ajtóval, mágnesekkel, tekercsekkel és összetett mechanikával működik; előre beállított természethangok, korábbi műrészletek, új elektronikus hangok „laknak” benne, és a közönség az ajtó előtt ülve hallgathatja.\n\nA szerző ezt a technikát a zeneszerzői eszköztár részeként fogja fel: úgy, mint a harmóniatan vagy ellenpont technikáit – vagyis saját, jellegzetes „kompozíciós módszerként”.\n\n<strong>„한 잔의 시”</strong> („Egy csésze vers”) – költői ötlet: lehet-e „beleönteni” a szépséget egy csészébe? Az asztalban tekercses meghajtók, a csészében mágnes; bizonyos pozícióban találkozva hang szólal meg. A hétköznapi „inni valamit” gesztusa itt „zenét inni” élménnyé alakul.\n<h5>c.) Robotzene: „드 로봇” (D-Robot)</h5>\nA legújabb fontos terület a robotzene. Ha <strong>백남준</strong> korai robotkísérleteit előzményként nézzük, <strong>이도능</strong> ezt a vonalat továbbvitte.\n\nA „드 로봇” elsőként dob-robotként jelent meg: 3D modellezés, 3D nyomtatás, szerver-motorok; 6 motor mozgatja a karokat, a programozás pedig a pontos ritmus, dinamika, hangszín és időzítés irányítását szolgálja.\n\nAz első nagy bemutató 2017-ben volt az <strong>예술의 전당</strong> (Szöuli Művészetek Központja) színpadán. Ezt sokan a koreai kortárs zene történetének fontos pontjaként értékelik: robot először lépett fel ezen a színpadon.\n\nA robot később továbbfejlődött (erősebb fizikai jelenlét, finomabb dinamikai kontroll), majd többféle hangszeres robot is született: rezonáns xilofon-robot, végül pipe organ (orgona) robot is; egyes darabok kiállításon is megtekinthetők (pl. 구로 아트밸리).\n\nA D-robot a zenekarban:\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/3-OBQirjI70?si=E_FYfVY5yo7OcWy2&amp;start=216\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\n\nA gondolat, hogy a robot AI-funkcióval bővülve „fizikai AI”-vá válhat, különösen aktuális (különösen a 2026-os CES körüli robotikai hullám fényében).\n\n<hr />\n\n<h4><strong>2.) 이봄: koreai AI-komponista modell</strong></h4>\nA 2. példa az AI-kompozíciós modell: <strong>이봄</strong>. (A bemutatóban szereplő „arckép” egy, a készítők által létrehozott vizuális koncepció.)\n\n<strong>이봄</strong>-ot a 광주과학기술원 (GIST) egyik professzora, <strong>안창목</strong> fejlesztette; Koreában gyakran a „hazai, korai/első” kompozíciós AI-modellek között említik. Nagyon sok művet készített, és több helyen kap figyelmet. <strong>이봄</strong> műve is elhangzott az <strong>예술의 전당</strong> színpadán – a robotos fellépés után, a következő évben.\n\nHogyan „tanul” komponálni? A gondolat: a zeneelmélet számos eleme matematikai formában is leírható. A fejlesztők a hangnevektől a harmóniatanig sok mindent számokká alakítottak, és ezt tanítatták meg a rendszerrel. A modell állítólag nagyon gyorsan elsajátította azt a „tanulási ívet”, ami egy emberi zenehallgatónak/zenésznek hosszabb idő.\n\nA rendszer komponálási elve nem pusztán „mintaillesztés”: a hangsúly azon van, hogy zeneelméleti szabályokhoz mérten generáljon és ellenőrizzen. A bemutató szerint <strong>„evolúciós algoritmust”</strong> alkalmaz: véletlenszerű zenei anyagokat hoz létre, majd harmóniatan/ellenpont elveihez mérten értékeli, kiválasztja a megfelelőbb változatokat, újragenerál, és iteratív módon javít – ezért nevezik „evolúciónak”.\n\nEz a megközelítés a bemutató szerint kreatívabb lehet, és a szerzői jogi problémákhoz is másképp viszonyulhat, mint a puszta utánzás.\n\nA példákban elhangzó darabok sokszor tonálisak, romantikusak, líraiak – részben azért, mert a rendszer alapnormái a hagyományos harmóniatan/ellenpont szabályai.\n\nEgy AI generálta videó:\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/eDKivB-tgao?si=x6fBsLrypv-YqGRq\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\n\n<strong>이봄</strong> egyik fontos sajátossága: <strong>az együttműködésre</strong> épít. Vannak olyan AI-k, amelyek a „teljesen önálló” komponálást célozzák; <strong>이봄</strong> viszont gyakran úgy működik, hogy:\n<ol>\n 	<li>ír egy vázlatot (pl. zongoradarabot),</li>\n 	<li>emberi zeneszerző/arranger finomítja, hangszereli,</li>\n 	<li>más művészeti területek (multimédia, performansz) továbbviszik.</li>\n</ol>\nA bemutató szerint sokféle együttműködés történt: könnyűzenei alkotókkal is, illetve praktikus felhasználás (például reklámzene) is előfordult.\n\nPélda: 2022-ben egy 진주시립국악관현악단 (Jinju városi nemzeti zenekar) koncertjén elhunyt koreai zeneszerzők anyagát taníttatták meg a rendszerrel, majd emberi zeneszerző közreműködésével készült el a végső forma.\n\nA rendszer elvei szoftveres „komponáló” eszközben is megjelentek (a bemutatóban <strong>뮤제아 / 뮤제아원</strong> név hangzik el), amellyel felhasználók a gyakorlatban is alkothatnak.\n<h5>Különösen érdekes: Nemzeti Gugak Központ „AI-góemak” (régi zene) rekonstrukciós projektje</h5>\nA bemutató kiemeli a 국립국악원 (Nemzeti Gugak Központ) régi zenei rekonstrukciós projektjét. A kérdés: ha egy régi udvari zenei anyag egy része elveszett (például a 세종실록-ban szereplő anyagokból), hogyan lehetne rekonstruálni? Hogyan kapcsolható össze az AI és a gugak?\n\nA projekt 2023 januárjában indult előkészítéssel, szakértői tanácskozások után 8. hónaptól folyt érdemi kutatás. Az AI-t a fennmaradt anyagok változásmeneteinek tanítására használták, majd a hiányzó típusokra alkalmazták. A bemutató szerint 2 módszer futott párhuzamosan: evolúciós algoritmus és deep learning.\n\nA folyamat részeként (a bemutató leírása alapján) elemzések, klaszterezés, adatépítés és többlépcsős validálás történik; az eredményeket 정간보 (jeongganbo) jellegű lejegyzésbe is átültetik, majd zenetudósok és előadók ellenőrzik, hibákat javítanak, végül előadás is születik.\n\n<hr />\n\n<h3><strong>Összegzés</strong></h3>\nA koreai kortárs zene nagyon érzékenyen és gyorsan fogadja be a technológiát. A mai 2 példám (<strong>이도능</strong> és <strong>이봄</strong>) ezt jól mutatja.\n\nMindkettőnél erősen jelen van valami „koreai” tartalom:\n<ul>\n 	<li><strong>이도능</strong> gyakran hangsúlyozza a koreai identitást és a koreai kulturális elemek újraélesztésének igényét; technológiai munkáiban is megjelenik egy sajátos koreai nézőpont.</li>\n 	<li><strong>이봄</strong> pedig gugak-együttesekkel működik együtt, régi zenei anyagokat rekonstruál, a jeongganbo és a hagyományos zenei struktúrák felé nyit.</li>\n</ul>\nEz alapján azt gondolom: amikor Koreában technológiát alkalmaznak a kortárs zenében, sokszor olyan jellegzetes, helyi forrásból táplálkozó ötletek születnek, amelyek eltérnek a nyugati mintáktól.\n\nA nagy kérdés ugyanakkor ez:\n<ul>\n 	<li><strong>Milyen mértékben</strong> használjuk a technológiát a zenében?</li>\n 	<li>Hogyan kerülhető el a <strong>válogatás nélküli</strong> technológia-átvétel?</li>\n 	<li>Hogyan lehet <strong>kreatívan</strong> és <strong>kritikusan</strong> összekapcsolni művészetet és technológiát?</li>\n</ul>\nEbben kulcsszerepe van a művész <strong>szubjektív identitásának</strong>, valamint a technológia <strong>kritikus befogadásának</strong>.\n\nKöszönöm a figyelmet!\n\n<hr />\n\nAz előadás felvétele itt tekinthető meg:\n\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/-CCbM-gJius?si=n1QmhcmrmrzAmp2h\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\n\n<hr />\n\n<h3>Kérdések és válaszok (szerkesztett átirat)</h3>\n<strong>Moderátor:</strong> Köszönjük szépen. Nagyon sokat segített, hogy a technológia és zene kapcsolatát egészen Edisonig (1877) visszavezette, majd elhozta a közelmúlt példáit, és bemutatta a 2 különleges alkotót. Külön öröm, hogy <strong>이도능</strong> professzor is itt van. Kérem, köszönjön, és utána jöhetnek a kérdések.\n\n<strong>이도능:</strong> Köszönöm. <strong>오희숙</strong> professzor nagyon szépen összefoglalta, amit csináltam, ezért hálás vagyok. Külön hozzátennivalóm alig van. Ha van kérdés, szívesen válaszolok.\n\n<strong>Moderátor:</strong> Én kezdem. Ön a kezdetektől dolgozik ezen a területen. Nem volt magányos?\n\n<strong>이도능:</strong> A komponálás eleve magányos munka. Főleg éjszaka szeretek dolgozni. Nem a magány a lényeg, hanem hogy azt csinálhatom, amit szeretnék.\n\n<strong>Moderátor:</strong> Engem lenyűgöz, hogy mindent saját kezűleg megépít. Mi volt a legnehezebb a „megépítésben”?\n\n<strong>이도능:</strong> Először mindig a teljes tervet készítem el: mit akarok, és hogyan valósítható meg. Meg kell tervezni a mozgást, figyelembe venni a szerver-motorok korlátait, a mozgástartományt. Mivel kész alkatrészeket nem lehet úgy megvenni, ahogy kell, mindent 3D-ben modellezek, 3D nyomtatással gyártok, ami nem nyomtatható, azt marógéppel vagy esztergával készítem el, majd összeszerelem.\n\nEzután jön a programozás: a robot mozgása, a hangszerek pozíciója, minden időzítés. És ha már mozog, akkor zenét is kell kapnia: a megfelelő kompozíciót és vezérlést is meg kell írni.\n\nRáadásul a robotnál nem elég „ütni a dobot”. A mozgásnak jelentése van: a robot „felébred”, körbenéz, bizonytalan, majd egyre magabiztosabb – ezt koreográfiaként is megterveztem. Sokszor volt olyan pont, hogy azt gondoltam: ezt abbahagyom. Nem könnyű munka.\n\n<strong>Moderátor:</strong> Megkérdezném azt is: miért lett ennyire fontos az interaktivitás és az előadói „cselekvés”?\n\n<strong>이도능:</strong> A korai elektronikus/számítógépes zene sokszor „lejátszott” zene volt. A szerző kiállt, meghajolt, megnyomott egy gombot, majd csak szólt a hang. Ez koncerthelyzetben kevésbé ad élményt, mert nincs előadói jelenlét. Az emberek azért mennek koncertre, mert az előadó mozgása, gesztusai, „cselekvése” érzelmi kapcsolatot teremt. Én ezért készítettem olyan zenét, ahol a mozgás és az előadói tett a mű része.\n\nUgyanezért fontos az AI-nál is a párbeszéd: együttműködés emberekkel, előadókkal, közönséggel.\n\n<strong>Moderátor:</strong> Nekem egy alapvető, esztétikai kérdésem is van. Miért vállalja ezt a kézműves, „mesterember” jellegű munkát? Mi ennek a filozófiája?\n\n<strong>이도능:</strong> Őszintén: nekem sokszor a megépítés érdekesebb, mint a „hagyományos” komponálás. Gyerekkoromtól szerettem építeni. Mérnöknek akartam menni, de nem alakult úgy. A zene viszont számomra mindig „számosság” is volt – Bach mondása jut eszembe: a zene és a számok kapcsolata. A számítógépes zene ezt az érdeklődést még jobban megerősítette, innen jutottam el a mechanikus/robotikus zenéig.\n\nVan egy személyes ok is: a hallásom az évek során sérült. Bizonyos hangmagasságoknál a harmóniák nekem zajként, fájdalmas „csikorgásként” jelennek meg, ezért a hagyományos hangzás sokszor szenvedést okoz. Emiatt is a mechanikus irányra koncentrálok.\n\nMost 70 éves vagyok, és egy kutatóműhelyt is berendezek 평창동-ben, ahol a korábbi munkáim kiállítva megtekinthetők.\n\n<strong>Moderátor:</strong> Köszönöm. Végül <strong>오희숙</strong> professzorhoz: AI-korszakban élünk, a jövő egyszerre ígéretes és ijesztő. Röviden: mit lát?\n\n<strong>오희숙:</strong> Nehéz kérdés. Az „art music” területén az AI-kutatás a 2010-es években nagyon felfutott, a 2020-as években viszont sokszor visszaesett. Ugyanakkor lehet, hogy új áttörés jön. A lényeg: akkor is, ha valakit nem érdekel különösebben, a jelenséget érteni kell, követni kell. Ha pedig valaki tudja, kreatívan használhatja. Én ezért is tanítok „zene és AI” kurzust a Szöuli Nemzeti Egyetemen több kollégával együtt.\n\nÉs még valami: ezeknek a koreai alkotóknak a munkáját zenetudósként dokumentálni, archiválni is fontos, mert meghatározó életművek.\n\n<strong>Moderátor:</strong> Köszönjük. A projektünk 2 éve fut, az 1. kötetünk hamarosan külföldi kiadónál megjelenik, és jövő hónapban (2월 20일) lesz még egy kolokvium, ahol Madeleine előadása következik. Köszönöm mindenkinek, hogy a szünetben is ilyen aktívan részt vett. Ezzel a mai kolokviumot lezárom. 감사합니다.', 'SNU-előadás: koreai kortárs zene a technológia és az AI korszakában', 'Azt mutatja be, hogyan fejlődik és milyen dilemmákat vet fel a koreai kortárs zene technológiai iránya a hangrögzítéstől a számítógépes/robotzenén át az AI-komponálásig...', 'inherit', 'closed', 'closed', '', '5183-autosave-v1', '', '', '2026-01-18 02:07:11', '2026-01-18 01:07:11', '', 5183, 'https://oroszlanklub.com/?p=5190', 0, 'revision', '', 0),
(5191, 19, '2026-01-18 02:13:08', '2026-01-18 01:13:08', 'A Szöuli Nemzeti Egyetemen (SNU) Heesook Oh előadása azt mutatta be, hogyan fonódik össze a koreai kortárs zene és a technológia a hangrögzítés fordulópontjától a számítógépes zenén át az AI-ig: <strong data-start=\"233\" data-end=\"240\">백남준</strong> úttörő vízióitól <strong data-start=\"258\" data-end=\"265\" data-is-only-node=\"\">이도능</strong> interaktív/robotikus munkáin keresztül az <strong data-start=\"308\" data-end=\"314\">이봄</strong> AI-komponista modelljéig, sőt a gugak-örökség rekonstrukciós kísérleteiig.\r\n<h3>Moderátori bevezető</h3>\r\nA K-Future zenei csapat januári kolokviumán, az akadémiai hálózati szemináriumon most a 2. előadás következik. Ahogy korábban is mondtam, a mai előadások egyik témája a nemzetközi kitekintés és bővülés, a másik pedig a technológiára épülő koreai kortárs zene alakulása.\r\n\r\n<img class=\"alignright wp-image-5176\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/2026/01/2026-01-17_144526.jpg\" alt=\"\" width=\"183\" height=\"269\" />A 2. előadónk, akit mindannyian nagyon jól ismernek, a Szöuli Nemzeti Egyetem (SNU) professzora, <strong>오희숙</strong>. Professzor asszony nemrég egy könyvet is adott nekem – a témája nagyjából ez: <em>„Zene és technológia az AI korszakában”</em>. Röviden bemutatom (bár önök úgyis jól ismerik): jelenleg a Szöuli Nemzeti Egyetem Zenei Főiskoláján, a zenetudományi tanszéken tanít; Németországban szerzett MA- és PhD-fokozatot zenetudományból; kutatásainak középpontjában a zeneesztétika és a kortárs zene áll. A Zeneesztétikai Kutató Társaság (szakmai egyesület) képviselőjeként is tevékenykedik. Számos könyv és tanulmány szerzője – többek között a 20. századi zenéről, Schönbergről, a zene és filozófia kapcsolatáról, a „zsenialitás” kérdéséről, a koreai kortárs zene történetéről, az interkulturalitásról, idézet- és szimbólumhasználatról, intertextualitásról.\r\n\r\nMai előadásának címe: <strong>„A technológiát használó koreai kortárs zene – a számítógépes zene és az AI-zene fókuszával.”</strong> Kérem, nagy tapssal fogadják <strong>오희숙</strong> professzor asszonyt!\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h3>오희숙 professzor előadása</h3>\r\nÜdvözlök mindenkit! Köszönöm szépen a kedves bemutatást.\r\n\r\nA projektünk a modern Koreát vizsgálja zenei nézőpontból. Az előző előadó (<strong>이지영</strong>) arról beszélt, hogyan kapcsolódik össze a gugak (hagyományos koreai zene) és a globalitás, és hogyan jelenik meg mindez a kortárs Koreában. Én a koreai kortárs zenét kutatom, és ma a technológiára helyezem a hangsúlyt.\r\n\r\nKülön köszönöm, hogy <strong>이도능</strong> zeneszerző is részt vesz ma, és remélem, hogy az előadás után lehetőség nyílik az ő gondolatait is meghallgatni.\r\n<h4><strong>Zene és technológia – miért kapcsolódnak mégis?</strong></h4>\r\nA „zene” és a „technológia” elsőre ellentétesnek tűnhet: a zene érzelmi, szubjektív művészet, a technológia pedig objektív, logikus terület. Mégis sok kapcsolódási pontjuk van, és a 21. században ez a viszony különösen kiéleződött.\r\n\r\nHa a zene és technológia kapcsolatáról gondolkodom, az első név, ami eszembe jut: <strong>Edison</strong>. 1877-ben elkészítette az első fonográfot – szerintem ez az egyik döntő kiindulópont a zene történetében. A zene addig „időben eltűnő” jelenség volt: megszólal, majd elenyészik. A rögzítés lehetősége ennek a múlékonyságnak az első igazán nagy áttörése.\r\n\r\nA fonográftól az LP-n, kazettán, CD-n és MP3-on át a mai digitális formátumokig a fejlődés nemcsak a hordozót változtatta meg, hanem hatott a zene „természetére” és stílusára is.\r\n\r\nA 20. században a elektronika, majd a számítógép és a televízió megjelenése, a 21. században pedig a digitális technológia robbanása – a digitális forradalom – mind közvetlenül beépült a zenébe. Robotika, és most – ahogy mindannyian érezzük – az AI: mind hatással volt a zenei gondolkodásra és gyakorlatra.\r\n\r\nEnnek nyomán születtek és fejlődtek: elektronikus zene, számítógépes zene, videó-art, digitális konvergencia-zene, robotzene, AI-zene – a technológia és a kortárs zene nagyon szorosan együtt alakult.\r\n<h4><strong>Nyugati előzmények röviden</strong></h4>\r\nNyugaton rengeteg zeneszerző dolgozott ezen a területen: a korai elektronikus zene és a <em>musique concrète</em> (konkrét zene) korszaka, a szalagos zene, majd az „elektronikus zene”, később pedig a „számítógépes zene” megnevezés vált meghatározóvá. Kezdetben elektronikus eszközökkel hoztak létre hangokat, ezért mondták „elektronikus zenének”; később a számítógép mindezt egyre inkább egységesen lefedte, ezért terjedt el a „számítógépes zene” fogalma.\r\n\r\nA digitális korszakban újabb alkotók tűntek fel, és ma az AI területén is óriási a pezsgés. Sokan talán a „prompt-alapú” zenekészítésre gondolnak (például <a href=\"https://suno.com/\" target=\"_blank\" rel=\"noopener\">Suno</a>), de emellett olyan modellek is megjelentek, amelyek a kreatív „alkotó” szerepéhez közelebb álló módon komponálnak: például a <a href=\"https://magenta.withgoogle.com/\" target=\"_blank\" rel=\"noopener\">Google Magenta</a>, a <a href=\"https://www.futuretools.io/tools/musenet-openai\" target=\"_blank\" rel=\"noopener\">MuseNet</a>, az <a href=\"https://www.aiva.ai/\" target=\"_blank\" rel=\"noopener\">AIVA</a>, a <a href=\"https://www.flow-machines.com/\" target=\"_blank\" rel=\"noopener\">Sony Flow Machines</a>, illetve több más rendszer (pl. Emily Howell).\r\n<h4><strong>És Korea?</strong></h4>\r\nKoreában a technológia ma is kiemelkedő, és a kortárs zenei technológiai irány sem maradt el. A koreai elektronikus zene indulópontjaként gyakran említik, hogy 1966-ban <strong>강석희</strong> bemutatta a <em>원세계향연</em> című művét; ezt sokan az első fontos mérföldkőként tartják számon.\r\n\r\nKésőbb számos zeneszerző dolgozott ezen a területen. 1993-ban létrejött az Elektronikus Zenei Szövetség, 1994-ben pedig megrendezték a Nemzetközi Számítógépes Zenei Fesztivált, amely azóta is folyamatosan jelen van; nemrég a 30. évfordulót is megünnepelték (tudomásom szerint könyv is készült, és nagy rendezvényekkel).\r\n\r\nSok fontos alkotó és oktató tevékenykedik: többek között <strong>이도능</strong> professzor (aki ma is itt van), illetve <strong>황성호</strong>, <strong>임종욱</strong>, <strong>이병무</strong>, <strong>전현석</strong>, <strong>남상봉</strong> és mások.\r\n<h4><strong>Miért kell mindenképpen megemlíteni 백남준-t?</strong></h4>\r\nHa „koreai kortárs zene és technológia”, szerintem van egy név, akit nem lehet kihagyni: <a href=\"https://ko.wikipedia.org/wiki/%EB%B0%B1%EB%82%A8%EC%A4%80\" target=\"_blank\" rel=\"noopener\"><strong>백남준</strong></a>. Őt gyakran a videó-art úttörőjeként emlegetik – valóban az egyik legkorábbi és legnagyobb hatású alak.\r\n\r\nMár 1965-ben olyan gondolatokat fogalmazott meg, hogy egyszer eljön az idő, amikor a művészek félvezetőkkel fognak dolgozni. Korai munkái között szerepel a „zene mint kiállítás” gondolata: 1963-ban Wuppertalban (Németország) kiállítást rendezett, ahol <strong>13 televízió</strong> képének manipulálásával hozott létre egyfajta „zenei” installációt – például „Kuba TV”, „Rembrandt TV”, „Line TV” jellegű munkákkal, köztük hibás készülékekkel és a képernyőn létrehozott vonalakkal.\r\n\r\nÉrdekesség, hogy már 1964-ben robotot is készített: a <strong>Robot K-456</strong>-ot (nevét Mozart K.456 jelzésű zongoraversenyére utalva). A robot beszélt, sőt provokatív módon „emberi” funkciókat is imitált. 1982-ben, egy Whitney Museum-beli retrospektív idején a robotot egy autó elütötte és összetört – mintha „meghalt volna”. Ez a „gép emberiesítése”, a „gép élete és halála” gondolat nagyon korai, radikális megjelenítése volt.\r\n\r\nEmellett, még az internet előtti korszakban, műholdas élő közvetítéssel is kísérletezett – világelsők között az úgynevezett „műholdas art” területén.\r\n\r\nA K 456:\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/5-QIm7EgNlM?si=tZNlQo0tp3Vk28Gd\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\nÉs később, restaurálva:\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/JciiqCsRhdY?si=KtAgupXHBrqbnNon&amp;start=758\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\nMindez azt mutatja, hogy Koreában a technológia és művészet összekapcsolása már régóta erős hagyomány.\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h3>2 kiemelt példa: 이도능 és az AI-komponista 이봄</h3>\r\nMa 2 példára koncentrálok:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>이도능</strong> zeneszerző munkásságára,</li>\r\n 	<li>és az AI-kompozíciós modellre: <strong>이봄</strong>.</li>\r\n</ul>\r\n<h4><strong>1.) 이도능: a koreai elektronikus zene 1. generációjának meghatározó alakja</strong></h4>\r\n<strong>이도능</strong> professzor a koreai 1. generációs elektronikus zeneszerzők egyik legfontosabb figurája. Gyerekkorától érdekelte a tudomány és matematika; ezt interjúban is említette.\r\n\r\nRóla beszélve azt mondanám: rendkívül sokféle technológiát használt – elektronikus zene, számítógépes zene, interaktív zene, robotzene. Sokszor nem is „csak” zeneszerzőként írható le: kézműves, feltaláló, hangművész, hangmérnök is.\r\n\r\nKülönlegessége, hogy nem pusztán egy technológiát alkalmazott, hanem <strong>a saját rendszerét is megépítette</strong>, vagyis nemcsak „használta” az eszközöket, hanem megteremtette azokat a rendszereket, amelyekkel az adott zenei gondolat megszólalhat.\r\n\r\nA pálya főbb szakaszai:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>1. korszak:</strong> élő (live) elektronikus zene,</li>\r\n 	<li><strong>2000-es évek:</strong> interaktív, több médiumot összekapcsoló művek,</li>\r\n 	<li><strong>későbbi időszak:</strong> virtuális hagyományos hangszerek projektjei és robotzene.</li>\r\n</ul>\r\n<h5>a.) Élő elektronikus zene, valós idejű (real-time) feldolgozás</h5>\r\n<strong>이도능</strong>-t gyakran úgy értékelik, mint aki Koreában az elsők között vezette be a real-time processing gondolatát. Nem előre elkészített szalagos hanganyagból építkezett, hanem az élő előadást valós időben dolgozta fel, „újrarendezte”.\r\n\r\nKorai mű: <strong>„피리” (Piri)</strong> – hagyományos fúvós hangszer és elektronika együtt. A Max/MSP programot használta hangszintézisre és modulációra, 4 mikrofont, 8 szakaszból álló formát, és az előadó hangját valós időben vezérelte a rendszer.\r\n\r\nA mű szelleme nagyjából így foglalható össze: a piri ősi hangja modern elektronikus eszközökön át új hangzásként „újjászületik”.\r\n\r\nEgy másik jellegzetes vonal az <strong>„알코” (ALCO)</strong> sorozat. Ez az „algorithmic composition” rövidítéséből alkotott elnevezés, és szenzorok által vezérelt algoritmikus eljárásokra épül. Valós idejű mintavételezés (víz-, kő-, kavicshangok), az előadó gesztusaihoz kötött hangalakítás: erősítés, delay, pitch- és spektrummoduláció, térbeli mozgatás, lecsengések kontrollja. Egyes hangok például gesztusok hatására viharszerű, monumentális zörejjé alakulhatnak.\r\n<h5>b.) Interaktív hanginstallációk (2000 után)</h5>\r\nA 2000-es évektől interaktív installációkat is készített.\r\n\r\n<strong>„당나귀는 임금님 귀”</strong> („A királynak szamárfüle van”) – sok CD-ből „erdőt” épített. A CD-kre piezo elemek kerültek; a lemezek rezgése hangot keltett. A CD-k és a rendszer mikrofonként is működött: a közönség beszéde „szétfutott” az installációban. Egyszerre reflektál az MP3-korszakban eltűnő CD-re (újrahasznosítás), és arra is, hogy a CD – mint hangot tároló médium – maga válik hangkeltő testté.\r\n\r\n<strong>„소리의 창”</strong> („A hang ablaka”) – hagyományos 창호지 (papír-ajtó/ablak) motívum. A gondolat: mennyi hang „halmozódhatott fel” egy hagyományos papírfelületen 100 év alatt? Suttogások, hívások, mindennapi hangok. A mű saját készítésű ajtóval, mágnesekkel, tekercsekkel és összetett mechanikával működik; előre beállított természethangok, korábbi műrészletek, új elektronikus hangok „laknak” benne, és a közönség az ajtó előtt ülve hallgathatja.\r\n\r\nA szerző ezt a technikát a zeneszerzői eszköztár részeként fogja fel: úgy, mint a harmóniatan vagy ellenpont technikáit – vagyis saját, jellegzetes „kompozíciós módszerként”.\r\n\r\n<strong>„한 잔의 시”</strong> („Egy csésze vers”) – költői ötlet: lehet-e „beleönteni” a szépséget egy csészébe? Az asztalban tekercses meghajtók, a csészében mágnes; bizonyos pozícióban találkozva hang szólal meg. A hétköznapi „inni valamit” gesztusa itt „zenét inni” élménnyé alakul.\r\n<h5>c.) Robotzene: „드 로봇” (D-Robot)</h5>\r\nA legújabb fontos terület a robotzene. Ha <strong>백남준</strong> korai robotkísérleteit előzményként nézzük, <strong>이도능</strong> ezt a vonalat továbbvitte.\r\n\r\nA „드 로봇” elsőként dob-robotként jelent meg: 3D modellezés, 3D nyomtatás, szerver-motorok; 6 motor mozgatja a karokat, a programozás pedig a pontos ritmus, dinamika, hangszín és időzítés irányítását szolgálja.\r\n\r\nAz első nagy bemutató 2017-ben volt az <strong>예술의 전당</strong> (Szöuli Művészetek Központja) színpadán. Ezt sokan a koreai kortárs zene történetének fontos pontjaként értékelik: robot először lépett fel ezen a színpadon.\r\n\r\nA robot később továbbfejlődött (erősebb fizikai jelenlét, finomabb dinamikai kontroll), majd többféle hangszeres robot is született: rezonáns xilofon-robot, végül pipe organ (orgona) robot is; egyes darabok kiállításon is megtekinthetők (pl. 구로 아트밸리).\r\n\r\nA D-robot a zenekarban:\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/3-OBQirjI70?si=E_FYfVY5yo7OcWy2&amp;start=216\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\nA gondolat, hogy a robot AI-funkcióval bővülve „fizikai AI”-vá válhat, különösen aktuális (különösen a 2026-os CES körüli robotikai hullám fényében).\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h4><strong>2.) 이봄: koreai AI-komponista modell</strong></h4>\r\nA 2. példa az AI-kompozíciós modell: <strong>이봄</strong>. (A bemutatóban szereplő „arckép” egy, a készítők által létrehozott vizuális koncepció.)\r\n\r\n<strong>이봄</strong>-ot a 광주과학기술원 (GIST) egyik professzora, <strong>안창목</strong> fejlesztette; Koreában gyakran a „hazai, korai/első” kompozíciós AI-modellek között említik. Nagyon sok művet készített, és több helyen kap figyelmet. <strong>이봄</strong> műve is elhangzott az <strong>예술의 전당</strong> színpadán – a robotos fellépés után, a következő évben.\r\n\r\nHogyan „tanul” komponálni? A gondolat: a zeneelmélet számos eleme matematikai formában is leírható. A fejlesztők a hangnevektől a harmóniatanig sok mindent számokká alakítottak, és ezt tanítatták meg a rendszerrel. A modell állítólag nagyon gyorsan elsajátította azt a „tanulási ívet”, ami egy emberi zenehallgatónak/zenésznek hosszabb idő.\r\n\r\nA rendszer komponálási elve nem pusztán „mintaillesztés”: a hangsúly azon van, hogy zeneelméleti szabályokhoz mérten generáljon és ellenőrizzen. A bemutató szerint <strong>„evolúciós algoritmust”</strong> alkalmaz: véletlenszerű zenei anyagokat hoz létre, majd harmóniatan/ellenpont elveihez mérten értékeli, kiválasztja a megfelelőbb változatokat, újragenerál, és iteratív módon javít – ezért nevezik „evolúciónak”.\r\n\r\nEz a megközelítés a bemutató szerint kreatívabb lehet, és a szerzői jogi problémákhoz is másképp viszonyulhat, mint a puszta utánzás.\r\n\r\nA példákban elhangzó darabok sokszor tonálisak, romantikusak, líraiak – részben azért, mert a rendszer alapnormái a hagyományos harmóniatan/ellenpont szabályai.\r\n\r\nEgy AI generálta videó:\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/eDKivB-tgao?si=x6fBsLrypv-YqGRq\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\n<strong>이봄</strong> egyik fontos sajátossága: <strong>az együttműködésre</strong> épít. Vannak olyan AI-k, amelyek a „teljesen önálló” komponálást célozzák; <strong>이봄</strong> viszont gyakran úgy működik, hogy:\r\n<ol>\r\n 	<li>ír egy vázlatot (pl. zongoradarabot),</li>\r\n 	<li>emberi zeneszerző/arranger finomítja, hangszereli,</li>\r\n 	<li>más művészeti területek (multimédia, performansz) továbbviszik.</li>\r\n</ol>\r\nA bemutató szerint sokféle együttműködés történt: könnyűzenei alkotókkal is, illetve praktikus felhasználás (például reklámzene) is előfordult.\r\n\r\nPélda: 2022-ben egy 진주시립국악관현악단 (Jinju városi nemzeti zenekar) koncertjén elhunyt koreai zeneszerzők anyagát taníttatták meg a rendszerrel, majd emberi zeneszerző közreműködésével készült el a végső forma.\r\n\r\nA rendszer elvei szoftveres „komponáló” eszközben is megjelentek (a bemutatóban <strong>뮤제아 / 뮤제아원</strong> név hangzik el), amellyel felhasználók a gyakorlatban is alkothatnak.\r\n<h5>Különösen érdekes: Nemzeti Gugak Központ „AI-góemak” (régi zene) rekonstrukciós projektje</h5>\r\nA bemutató kiemeli a 국립국악원 (Nemzeti Gugak Központ) régi zenei rekonstrukciós projektjét. A kérdés: ha egy régi udvari zenei anyag egy része elveszett (például a 세종실록-ban szereplő anyagokból), hogyan lehetne rekonstruálni? Hogyan kapcsolható össze az AI és a gugak?\r\n\r\nA projekt 2023 januárjában indult előkészítéssel, szakértői tanácskozások után 8. hónaptól folyt érdemi kutatás. Az AI-t a fennmaradt anyagok változásmeneteinek tanítására használták, majd a hiányzó típusokra alkalmazták. A bemutató szerint 2 módszer futott párhuzamosan: evolúciós algoritmus és deep learning.\r\n\r\nA folyamat részeként (a bemutató leírása alapján) elemzések, klaszterezés, adatépítés és többlépcsős validálás történik; az eredményeket 정간보 (jeongganbo) jellegű lejegyzésbe is átültetik, majd zenetudósok és előadók ellenőrzik, hibákat javítanak, végül előadás is születik.\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h3><strong>Összegzés</strong></h3>\r\nA koreai kortárs zene nagyon érzékenyen és gyorsan fogadja be a technológiát. A mai 2 példám (<strong>이도능</strong> és <strong>이봄</strong>) ezt jól mutatja.\r\n\r\nMindkettőnél erősen jelen van valami „koreai” tartalom:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>이도능</strong> gyakran hangsúlyozza a koreai identitást és a koreai kulturális elemek újraélesztésének igényét; technológiai munkáiban is megjelenik egy sajátos koreai nézőpont.</li>\r\n 	<li><strong>이봄</strong> pedig gugak-együttesekkel működik együtt, régi zenei anyagokat rekonstruál, a jeongganbo és a hagyományos zenei struktúrák felé nyit.</li>\r\n</ul>\r\nEz alapján azt gondolom: amikor Koreában technológiát alkalmaznak a kortárs zenében, sokszor olyan jellegzetes, helyi forrásból táplálkozó ötletek születnek, amelyek eltérnek a nyugati mintáktól.\r\n\r\nA nagy kérdés ugyanakkor ez:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>Milyen mértékben</strong> használjuk a technológiát a zenében?</li>\r\n 	<li>Hogyan kerülhető el a <strong>válogatás nélküli</strong> technológia-átvétel?</li>\r\n 	<li>Hogyan lehet <strong>kreatívan</strong> és <strong>kritikusan</strong> összekapcsolni művészetet és technológiát?</li>\r\n</ul>\r\nEbben kulcsszerepe van a művész <strong>szubjektív identitásának</strong>, valamint a technológia <strong>kritikus befogadásának</strong>.\r\n\r\nKöszönöm a figyelmet!\r\n\r\n<hr />\r\n\r\nAz előadás felvétele itt tekinthető meg:\r\n\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/-CCbM-gJius?si=n1QmhcmrmrzAmp2h\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h3>Kérdések és válaszok (szerkesztett átirat)</h3>\r\n<strong>Moderátor:</strong> Köszönjük szépen. Nagyon sokat segített, hogy a technológia és zene kapcsolatát egészen Edisonig (1877) visszavezette, majd elhozta a közelmúlt példáit, és bemutatta a 2 különleges alkotót. Külön öröm, hogy <strong>이도능</strong> professzor is itt van. Kérem, köszönjön, és utána jöhetnek a kérdések.\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> Köszönöm. <strong>오희숙</strong> professzor nagyon szépen összefoglalta, amit csináltam, ezért hálás vagyok. Külön hozzátennivalóm alig van. Ha van kérdés, szívesen válaszolok.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Én kezdem. Ön a kezdetektől dolgozik ezen a területen. Nem volt magányos?\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> A komponálás eleve magányos munka. Főleg éjszaka szeretek dolgozni. Nem a magány a lényeg, hanem hogy azt csinálhatom, amit szeretnék.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Engem lenyűgöz, hogy mindent saját kezűleg megépít. Mi volt a legnehezebb a „megépítésben”?\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> Először mindig a teljes tervet készítem el: mit akarok, és hogyan valósítható meg. Meg kell tervezni a mozgást, figyelembe venni a szerver-motorok korlátait, a mozgástartományt. Mivel kész alkatrészeket nem lehet úgy megvenni, ahogy kell, mindent 3D-ben modellezek, 3D nyomtatással gyártok, ami nem nyomtatható, azt marógéppel vagy esztergával készítem el, majd összeszerelem.\r\n\r\nEzután jön a programozás: a robot mozgása, a hangszerek pozíciója, minden időzítés. És ha már mozog, akkor zenét is kell kapnia: a megfelelő kompozíciót és vezérlést is meg kell írni.\r\n\r\nRáadásul a robotnál nem elég „ütni a dobot”. A mozgásnak jelentése van: a robot „felébred”, körbenéz, bizonytalan, majd egyre magabiztosabb – ezt koreográfiaként is megterveztem. Sokszor volt olyan pont, hogy azt gondoltam: ezt abbahagyom. Nem könnyű munka.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Megkérdezném azt is: miért lett ennyire fontos az interaktivitás és az előadói „cselekvés”?\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> A korai elektronikus/számítógépes zene sokszor „lejátszott” zene volt. A szerző kiállt, meghajolt, megnyomott egy gombot, majd csak szólt a hang. Ez koncerthelyzetben kevésbé ad élményt, mert nincs előadói jelenlét. Az emberek azért mennek koncertre, mert az előadó mozgása, gesztusai, „cselekvése” érzelmi kapcsolatot teremt. Én ezért készítettem olyan zenét, ahol a mozgás és az előadói tett a mű része.\r\n\r\nUgyanezért fontos az AI-nál is a párbeszéd: együttműködés emberekkel, előadókkal, közönséggel.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Nekem egy alapvető, esztétikai kérdésem is van. Miért vállalja ezt a kézműves, „mesterember” jellegű munkát? Mi ennek a filozófiája?\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> Őszintén: nekem sokszor a megépítés érdekesebb, mint a „hagyományos” komponálás. Gyerekkoromtól szerettem építeni. Mérnöknek akartam menni, de nem alakult úgy. A zene viszont számomra mindig „számosság” is volt – Bach mondása jut eszembe: a zene és a számok kapcsolata. A számítógépes zene ezt az érdeklődést még jobban megerősítette, innen jutottam el a mechanikus/robotikus zenéig.\r\n\r\nVan egy személyes ok is: a hallásom az évek során sérült. Bizonyos hangmagasságoknál a harmóniák nekem zajként, fájdalmas „csikorgásként” jelennek meg, ezért a hagyományos hangzás sokszor szenvedést okoz. Emiatt is a mechanikus irányra koncentrálok.\r\n\r\nMost 70 éves vagyok, és egy kutatóműhelyt is berendezek 평창동-ben, ahol a korábbi munkáim kiállítva megtekinthetők.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Köszönöm. Végül <strong>오희숙</strong> professzorhoz: AI-korszakban élünk, a jövő egyszerre ígéretes és ijesztő. Röviden: mit lát?\r\n\r\n<strong>오희숙:</strong> Nehéz kérdés. Az „art music” területén az AI-kutatás a 2010-es években nagyon felfutott, a 2020-as években viszont sokszor visszaesett. Ugyanakkor lehet, hogy új áttörés jön. A lényeg: akkor is, ha valakit nem érdekel különösebben, a jelenséget érteni kell, követni kell. Ha pedig valaki tudja, kreatívan használhatja. Én ezért is tanítok „zene és AI” kurzust a Szöuli Nemzeti Egyetemen több kollégával együtt.\r\n\r\nÉs még valami: ezeknek a koreai alkotóknak a munkáját zenetudósként dokumentálni, archiválni is fontos, mert meghatározó életművek.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Köszönjük. A projektünk 2 éve fut, az 1. kötetünk hamarosan külföldi kiadónál megjelenik, és jövő hónapban (2월 20일) lesz még egy kolokvium, ahol Madeleine előadása következik. Köszönöm mindenkinek, hogy a szünetben is ilyen aktívan részt vett. Ezzel a mai kolokviumot lezárom. 감사합니다.', 'SNU-előadás: koreai kortárs zene a technológia és az AI korszakában', 'Azt mutatja be, hogyan fejlődik és milyen dilemmákat vet fel a koreai kortárs zene technológiai iránya a hangrögzítéstől a számítógépes/robotzenén át az AI-komponálásig...', 'inherit', 'closed', 'closed', '', '5183-revision-v1', '', '', '2026-01-18 02:13:08', '2026-01-18 01:13:08', '', 5183, 'https://oroszlanklub.com/?p=5191', 0, 'revision', '', 0);
INSERT INTO `wp_posts` (`ID`, `post_author`, `post_date`, `post_date_gmt`, `post_content`, `post_title`, `post_excerpt`, `post_status`, `comment_status`, `ping_status`, `post_password`, `post_name`, `to_ping`, `pinged`, `post_modified`, `post_modified_gmt`, `post_content_filtered`, `post_parent`, `guid`, `menu_order`, `post_type`, `post_mime_type`, `comment_count`) VALUES
(5192, 19, '2026-01-18 02:36:43', '2026-01-18 01:36:43', '<blockquote>A Szöuli Nemzeti Egyetemen (SNU) Heesook Oh előadása azt mutatta be, hogyan fonódik össze a koreai kortárs zene és a technológia a hangrögzítés fordulópontjától a számítógépes zenén át az AI-ig: <strong data-start=\"233\" data-end=\"240\">백남준</strong> úttörő vízióitól <strong data-start=\"258\" data-end=\"265\" data-is-only-node=\"\">이도능</strong> interaktív/robotikus munkáin keresztül az <strong data-start=\"308\" data-end=\"314\">이봄</strong> AI-komponista modelljéig, sőt a gugak-örökség rekonstrukciós kísérleteiig.</blockquote>\r\n<h3>Moderátori bevezető</h3>\r\nA K-Future zenei csapat januári kolokviumán, az akadémiai hálózati szemináriumon most a 2. előadás következik. Ahogy korábban is mondtam, a mai előadások egyik témája a nemzetközi kitekintés és bővülés, a másik pedig a technológiára épülő koreai kortárs zene alakulása.\r\n\r\n<img class=\"alignright wp-image-5176\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/2026/01/2026-01-17_144526.jpg\" alt=\"\" width=\"183\" height=\"269\" />A 2. előadónk, akit mindannyian nagyon jól ismernek, a Szöuli Nemzeti Egyetem (SNU) professzora, <strong>오희숙</strong>. Professzor asszony nemrég egy könyvet is adott nekem – a témája nagyjából ez: <em>„Zene és technológia az AI korszakában”</em>. Röviden bemutatom (bár önök úgyis jól ismerik): jelenleg a Szöuli Nemzeti Egyetem Zenei Főiskoláján, a zenetudományi tanszéken tanít; Németországban szerzett MA- és PhD-fokozatot zenetudományból; kutatásainak középpontjában a zeneesztétika és a kortárs zene áll. A Zeneesztétikai Kutató Társaság (szakmai egyesület) képviselőjeként is tevékenykedik. Számos könyv és tanulmány szerzője – többek között a 20. századi zenéről, Schönbergről, a zene és filozófia kapcsolatáról, a „zsenialitás” kérdéséről, a koreai kortárs zene történetéről, az interkulturalitásról, idézet- és szimbólumhasználatról, intertextualitásról.\r\n\r\nMai előadásának címe: <strong>„A technológiát használó koreai kortárs zene – a számítógépes zene és az AI-zene fókuszával.”</strong> Kérem, nagy tapssal fogadják <strong>오희숙</strong> professzor asszonyt!\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h3>오희숙 professzor előadása</h3>\r\nÜdvözlök mindenkit! Köszönöm szépen a kedves bemutatást.\r\n\r\nA projektünk a modern Koreát vizsgálja zenei nézőpontból. Az előző előadó (<strong>이지영</strong>) arról beszélt, hogyan kapcsolódik össze a gugak (hagyományos koreai zene) és a globalitás, és hogyan jelenik meg mindez a kortárs Koreában. Én a koreai kortárs zenét kutatom, és ma a technológiára helyezem a hangsúlyt.\r\n\r\nKülön köszönöm, hogy <strong>이도능</strong> zeneszerző is részt vesz ma, és remélem, hogy az előadás után lehetőség nyílik az ő gondolatait is meghallgatni.\r\n<h4><strong>Zene és technológia – miért kapcsolódnak mégis?</strong></h4>\r\nA „zene” és a „technológia” elsőre ellentétesnek tűnhet: a zene érzelmi, szubjektív művészet, a technológia pedig objektív, logikus terület. Mégis sok kapcsolódási pontjuk van, és a 21. században ez a viszony különösen kiéleződött.\r\n\r\nHa a zene és technológia kapcsolatáról gondolkodom, az első név, ami eszembe jut: <strong>Edison</strong>. 1877-ben elkészítette az első fonográfot – szerintem ez az egyik döntő kiindulópont a zene történetében. A zene addig „időben eltűnő” jelenség volt: megszólal, majd elenyészik. A rögzítés lehetősége ennek a múlékonyságnak az első igazán nagy áttörése.\r\n\r\nA fonográftól az LP-n, kazettán, CD-n és MP3-on át a mai digitális formátumokig a fejlődés nemcsak a hordozót változtatta meg, hanem hatott a zene „természetére” és stílusára is.\r\n\r\nA 20. században a elektronika, majd a számítógép és a televízió megjelenése, a 21. században pedig a digitális technológia robbanása – a digitális forradalom – mind közvetlenül beépült a zenébe. Robotika, és most – ahogy mindannyian érezzük – az AI: mind hatással volt a zenei gondolkodásra és gyakorlatra.\r\n\r\nEnnek nyomán születtek és fejlődtek: elektronikus zene, számítógépes zene, videó-art, digitális konvergencia-zene, robotzene, AI-zene – a technológia és a kortárs zene nagyon szorosan együtt alakult.\r\n<h4><strong>Nyugati előzmények röviden</strong></h4>\r\nNyugaton rengeteg zeneszerző dolgozott ezen a területen: a korai elektronikus zene és a <em>musique concrète</em> (konkrét zene) korszaka, a szalagos zene, majd az „elektronikus zene”, később pedig a „számítógépes zene” megnevezés vált meghatározóvá. Kezdetben elektronikus eszközökkel hoztak létre hangokat, ezért mondták „elektronikus zenének”; később a számítógép mindezt egyre inkább egységesen lefedte, ezért terjedt el a „számítógépes zene” fogalma.\r\n\r\nA digitális korszakban újabb alkotók tűntek fel, és ma az AI területén is óriási a pezsgés. Sokan talán a „prompt-alapú” zenekészítésre gondolnak (például <a href=\"https://suno.com/\" target=\"_blank\" rel=\"noopener\">Suno</a>), de emellett olyan modellek is megjelentek, amelyek a kreatív „alkotó” szerepéhez közelebb álló módon komponálnak: például a <a href=\"https://magenta.withgoogle.com/\" target=\"_blank\" rel=\"noopener\">Google Magenta</a>, a <a href=\"https://www.futuretools.io/tools/musenet-openai\" target=\"_blank\" rel=\"noopener\">MuseNet</a>, az <a href=\"https://www.aiva.ai/\" target=\"_blank\" rel=\"noopener\">AIVA</a>, a <a href=\"https://www.flow-machines.com/\" target=\"_blank\" rel=\"noopener\">Sony Flow Machines</a>, illetve több más rendszer (pl. Emily Howell).\r\n<h4><strong>És Korea?</strong></h4>\r\nKoreában a technológia ma is kiemelkedő, és a kortárs zenei technológiai irány sem maradt el. A koreai elektronikus zene indulópontjaként gyakran említik, hogy 1966-ban <strong>강석희</strong> bemutatta a <em>원세계향연</em> című művét; ezt sokan az első fontos mérföldkőként tartják számon.\r\n\r\nKésőbb számos zeneszerző dolgozott ezen a területen. 1993-ban létrejött az Elektronikus Zenei Szövetség, 1994-ben pedig megrendezték a Nemzetközi Számítógépes Zenei Fesztivált, amely azóta is folyamatosan jelen van; nemrég a 30. évfordulót is megünnepelték (tudomásom szerint könyv is készült, és nagy rendezvényekkel).\r\n\r\nSok fontos alkotó és oktató tevékenykedik: többek között <strong>이도능</strong> professzor (aki ma is itt van), illetve <strong>황성호</strong>, <strong>임종욱</strong>, <strong>이병무</strong>, <strong>전현석</strong>, <strong>남상봉</strong> és mások.\r\n<h4><strong>Miért kell mindenképpen megemlíteni 백남준-t?</strong></h4>\r\nHa „koreai kortárs zene és technológia”, szerintem van egy név, akit nem lehet kihagyni: <a href=\"https://ko.wikipedia.org/wiki/%EB%B0%B1%EB%82%A8%EC%A4%80\" target=\"_blank\" rel=\"noopener\"><strong>백남준</strong></a>. Őt gyakran a videó-art úttörőjeként emlegetik – valóban az egyik legkorábbi és legnagyobb hatású alak.\r\n\r\nMár 1965-ben olyan gondolatokat fogalmazott meg, hogy egyszer eljön az idő, amikor a művészek félvezetőkkel fognak dolgozni. Korai munkái között szerepel a „zene mint kiállítás” gondolata: 1963-ban Wuppertalban (Németország) kiállítást rendezett, ahol <strong>13 televízió</strong> képének manipulálásával hozott létre egyfajta „zenei” installációt – például „Kuba TV”, „Rembrandt TV”, „Line TV” jellegű munkákkal, köztük hibás készülékekkel és a képernyőn létrehozott vonalakkal.\r\n\r\nÉrdekesség, hogy már 1964-ben robotot is készített: a <strong>Robot K-456</strong>-ot (nevét Mozart K.456 jelzésű zongoraversenyére utalva). A robot beszélt, sőt provokatív módon „emberi” funkciókat is imitált. 1982-ben, egy Whitney Museum-beli retrospektív idején a robotot egy autó elütötte és összetört – mintha „meghalt volna”. Ez a „gép emberiesítése”, a „gép élete és halála” gondolat nagyon korai, radikális megjelenítése volt.\r\n\r\nEmellett, még az internet előtti korszakban, műholdas élő közvetítéssel is kísérletezett – világelsők között az úgynevezett „műholdas art” területén.\r\n\r\nA K 456:\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/5-QIm7EgNlM?si=tZNlQo0tp3Vk28Gd\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\nÉs később, restaurálva:\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/JciiqCsRhdY?si=KtAgupXHBrqbnNon&amp;start=758\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\nMindez azt mutatja, hogy Koreában a technológia és művészet összekapcsolása már régóta erős hagyomány.\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h3>2 kiemelt példa: 이도능 és az AI-komponista 이봄</h3>\r\nMa 2 példára koncentrálok:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>이도능</strong> zeneszerző munkásságára,</li>\r\n 	<li>és az AI-kompozíciós modellre: <strong>이봄</strong>.</li>\r\n</ul>\r\n<h4><strong>1.) 이도능: a koreai elektronikus zene 1. generációjának meghatározó alakja</strong></h4>\r\n<strong>이도능</strong> professzor a koreai 1. generációs elektronikus zeneszerzők egyik legfontosabb figurája. Gyerekkorától érdekelte a tudomány és matematika; ezt interjúban is említette.\r\n\r\nRóla beszélve azt mondanám: rendkívül sokféle technológiát használt – elektronikus zene, számítógépes zene, interaktív zene, robotzene. Sokszor nem is „csak” zeneszerzőként írható le: kézműves, feltaláló, hangművész, hangmérnök is.\r\n\r\nKülönlegessége, hogy nem pusztán egy technológiát alkalmazott, hanem <strong>a saját rendszerét is megépítette</strong>, vagyis nemcsak „használta” az eszközöket, hanem megteremtette azokat a rendszereket, amelyekkel az adott zenei gondolat megszólalhat.\r\n\r\nA pálya főbb szakaszai:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>1. korszak:</strong> élő (live) elektronikus zene,</li>\r\n 	<li><strong>2000-es évek:</strong> interaktív, több médiumot összekapcsoló művek,</li>\r\n 	<li><strong>későbbi időszak:</strong> virtuális hagyományos hangszerek projektjei és robotzene.</li>\r\n</ul>\r\n<h5>a.) Élő elektronikus zene, valós idejű (real-time) feldolgozás</h5>\r\n<strong>이도능</strong>-t gyakran úgy értékelik, mint aki Koreában az elsők között vezette be a real-time processing gondolatát. Nem előre elkészített szalagos hanganyagból építkezett, hanem az élő előadást valós időben dolgozta fel, „újrarendezte”.\r\n\r\nKorai mű: <strong>„피리” (Piri)</strong> – hagyományos fúvós hangszer és elektronika együtt. A Max/MSP programot használta hangszintézisre és modulációra, 4 mikrofont, 8 szakaszból álló formát, és az előadó hangját valós időben vezérelte a rendszer.\r\n\r\nA mű szelleme nagyjából így foglalható össze: a piri ősi hangja modern elektronikus eszközökön át új hangzásként „újjászületik”.\r\n\r\nEgy másik jellegzetes vonal az <strong>„알코” (ALCO)</strong> sorozat. Ez az „algorithmic composition” rövidítéséből alkotott elnevezés, és szenzorok által vezérelt algoritmikus eljárásokra épül. Valós idejű mintavételezés (víz-, kő-, kavicshangok), az előadó gesztusaihoz kötött hangalakítás: erősítés, delay, pitch- és spektrummoduláció, térbeli mozgatás, lecsengések kontrollja. Egyes hangok például gesztusok hatására viharszerű, monumentális zörejjé alakulhatnak.\r\n<h5>b.) Interaktív hanginstallációk (2000 után)</h5>\r\nA 2000-es évektől interaktív installációkat is készített.\r\n\r\n<strong>„당나귀는 임금님 귀”</strong> („A királynak szamárfüle van”) – sok CD-ből „erdőt” épített. A CD-kre piezo elemek kerültek; a lemezek rezgése hangot keltett. A CD-k és a rendszer mikrofonként is működött: a közönség beszéde „szétfutott” az installációban. Egyszerre reflektál az MP3-korszakban eltűnő CD-re (újrahasznosítás), és arra is, hogy a CD – mint hangot tároló médium – maga válik hangkeltő testté.\r\n\r\n<strong>„소리의 창”</strong> („A hang ablaka”) – hagyományos 창호지 (papír-ajtó/ablak) motívum. A gondolat: mennyi hang „halmozódhatott fel” egy hagyományos papírfelületen 100 év alatt? Suttogások, hívások, mindennapi hangok. A mű saját készítésű ajtóval, mágnesekkel, tekercsekkel és összetett mechanikával működik; előre beállított természethangok, korábbi műrészletek, új elektronikus hangok „laknak” benne, és a közönség az ajtó előtt ülve hallgathatja.\r\n\r\nA szerző ezt a technikát a zeneszerzői eszköztár részeként fogja fel: úgy, mint a harmóniatan vagy ellenpont technikáit – vagyis saját, jellegzetes „kompozíciós módszerként”.\r\n\r\n<strong>„한 잔의 시”</strong> („Egy csésze vers”) – költői ötlet: lehet-e „beleönteni” a szépséget egy csészébe? Az asztalban tekercses meghajtók, a csészében mágnes; bizonyos pozícióban találkozva hang szólal meg. A hétköznapi „inni valamit” gesztusa itt „zenét inni” élménnyé alakul.\r\n<h5>c.) Robotzene: „드 로봇” (D-Robot)</h5>\r\nA legújabb fontos terület a robotzene. Ha <strong>백남준</strong> korai robotkísérleteit előzményként nézzük, <strong>이도능</strong> ezt a vonalat továbbvitte.\r\n\r\nA „드 로봇” elsőként dob-robotként jelent meg: 3D modellezés, 3D nyomtatás, szerver-motorok; 6 motor mozgatja a karokat, a programozás pedig a pontos ritmus, dinamika, hangszín és időzítés irányítását szolgálja.\r\n\r\nAz első nagy bemutató 2017-ben volt az <strong>예술의 전당</strong> (Szöuli Művészetek Központja) színpadán. Ezt sokan a koreai kortárs zene történetének fontos pontjaként értékelik: robot először lépett fel ezen a színpadon.\r\n\r\nA robot később továbbfejlődött (erősebb fizikai jelenlét, finomabb dinamikai kontroll), majd többféle hangszeres robot is született: rezonáns xilofon-robot, végül pipe organ (orgona) robot is; egyes darabok kiállításon is megtekinthetők (pl. 구로 아트밸리).\r\n\r\nA D-robot a zenekarban:\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/3-OBQirjI70?si=E_FYfVY5yo7OcWy2&amp;start=216\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\nA gondolat, hogy a robot AI-funkcióval bővülve „fizikai AI”-vá válhat, különösen aktuális (különösen a 2026-os CES körüli robotikai hullám fényében).\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h4><strong>2.) 이봄: koreai AI-komponista modell</strong></h4>\r\nA 2. példa az AI-kompozíciós modell: <strong>이봄</strong>. (A bemutatóban szereplő „arckép” egy, a készítők által létrehozott vizuális koncepció.)\r\n\r\n<strong>이봄</strong>-ot a 광주과학기술원 (GIST) egyik professzora, <strong>안창목</strong> fejlesztette; Koreában gyakran a „hazai, korai/első” kompozíciós AI-modellek között említik. Nagyon sok művet készített, és több helyen kap figyelmet. <strong>이봄</strong> műve is elhangzott az <strong>예술의 전당</strong> színpadán – a robotos fellépés után, a következő évben.\r\n\r\nHogyan „tanul” komponálni? A gondolat: a zeneelmélet számos eleme matematikai formában is leírható. A fejlesztők a hangnevektől a harmóniatanig sok mindent számokká alakítottak, és ezt tanítatták meg a rendszerrel. A modell állítólag nagyon gyorsan elsajátította azt a „tanulási ívet”, ami egy emberi zenehallgatónak/zenésznek hosszabb idő.\r\n\r\nA rendszer komponálási elve nem pusztán „mintaillesztés”: a hangsúly azon van, hogy zeneelméleti szabályokhoz mérten generáljon és ellenőrizzen. A bemutató szerint <strong>„evolúciós algoritmust”</strong> alkalmaz: véletlenszerű zenei anyagokat hoz létre, majd harmóniatan/ellenpont elveihez mérten értékeli, kiválasztja a megfelelőbb változatokat, újragenerál, és iteratív módon javít – ezért nevezik „evolúciónak”.\r\n\r\nEz a megközelítés a bemutató szerint kreatívabb lehet, és a szerzői jogi problémákhoz is másképp viszonyulhat, mint a puszta utánzás.\r\n\r\nA példákban elhangzó darabok sokszor tonálisak, romantikusak, líraiak – részben azért, mert a rendszer alapnormái a hagyományos harmóniatan/ellenpont szabályai.\r\n\r\nEgy AI generálta videó:\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/eDKivB-tgao?si=x6fBsLrypv-YqGRq\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\n<strong>이봄</strong> egyik fontos sajátossága: <strong>az együttműködésre</strong> épít. Vannak olyan AI-k, amelyek a „teljesen önálló” komponálást célozzák; <strong>이봄</strong> viszont gyakran úgy működik, hogy:\r\n<ol>\r\n 	<li>ír egy vázlatot (pl. zongoradarabot),</li>\r\n 	<li>emberi zeneszerző/arranger finomítja, hangszereli,</li>\r\n 	<li>más művészeti területek (multimédia, performansz) továbbviszik.</li>\r\n</ol>\r\nA bemutató szerint sokféle együttműködés történt: könnyűzenei alkotókkal is, illetve praktikus felhasználás (például reklámzene) is előfordult.\r\n\r\nPélda: 2022-ben egy 진주시립국악관현악단 (Jinju városi nemzeti zenekar) koncertjén elhunyt koreai zeneszerzők anyagát taníttatták meg a rendszerrel, majd emberi zeneszerző közreműködésével készült el a végső forma.\r\n\r\nA rendszer elvei szoftveres „komponáló” eszközben is megjelentek (a bemutatóban <strong>뮤제아 / 뮤제아원</strong> név hangzik el), amellyel felhasználók a gyakorlatban is alkothatnak.\r\n<h5>Különösen érdekes: Nemzeti Gugak Központ „AI-góemak” (régi zene) rekonstrukciós projektje</h5>\r\nA bemutató kiemeli a 국립국악원 (Nemzeti Gugak Központ) régi zenei rekonstrukciós projektjét. A kérdés: ha egy régi udvari zenei anyag egy része elveszett (például a 세종실록-ban szereplő anyagokból), hogyan lehetne rekonstruálni? Hogyan kapcsolható össze az AI és a gugak?\r\n\r\nA projekt 2023 januárjában indult előkészítéssel, szakértői tanácskozások után 8. hónaptól folyt érdemi kutatás. Az AI-t a fennmaradt anyagok változásmeneteinek tanítására használták, majd a hiányzó típusokra alkalmazták. A bemutató szerint 2 módszer futott párhuzamosan: evolúciós algoritmus és deep learning.\r\n\r\nA folyamat részeként (a bemutató leírása alapján) elemzések, klaszterezés, adatépítés és többlépcsős validálás történik; az eredményeket 정간보 (jeongganbo) jellegű lejegyzésbe is átültetik, majd zenetudósok és előadók ellenőrzik, hibákat javítanak, végül előadás is születik.\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h3><strong>Összegzés</strong></h3>\r\nA koreai kortárs zene nagyon érzékenyen és gyorsan fogadja be a technológiát. A mai 2 példám (<strong>이도능</strong> és <strong>이봄</strong>) ezt jól mutatja.\r\n\r\nMindkettőnél erősen jelen van valami „koreai” tartalom:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>이도능</strong> gyakran hangsúlyozza a koreai identitást és a koreai kulturális elemek újraélesztésének igényét; technológiai munkáiban is megjelenik egy sajátos koreai nézőpont.</li>\r\n 	<li><strong>이봄</strong> pedig gugak-együttesekkel működik együtt, régi zenei anyagokat rekonstruál, a jeongganbo és a hagyományos zenei struktúrák felé nyit.</li>\r\n</ul>\r\nEz alapján azt gondolom: amikor Koreában technológiát alkalmaznak a kortárs zenében, sokszor olyan jellegzetes, helyi forrásból táplálkozó ötletek születnek, amelyek eltérnek a nyugati mintáktól.\r\n\r\nA nagy kérdés ugyanakkor ez:\r\n<ul>\r\n 	<li><strong>Milyen mértékben</strong> használjuk a technológiát a zenében?</li>\r\n 	<li>Hogyan kerülhető el a <strong>válogatás nélküli</strong> technológia-átvétel?</li>\r\n 	<li>Hogyan lehet <strong>kreatívan</strong> és <strong>kritikusan</strong> összekapcsolni művészetet és technológiát?</li>\r\n</ul>\r\nEbben kulcsszerepe van a művész <strong>szubjektív identitásának</strong>, valamint a technológia <strong>kritikus befogadásának</strong>.\r\n\r\nKöszönöm a figyelmet!\r\n\r\n<hr />\r\n\r\nAz előadás felvétele itt tekinthető meg:\r\n\r\n<iframe title=\"YouTube video player\" src=\"https://www.youtube.com/embed/-CCbM-gJius?si=n1QmhcmrmrzAmp2h\" width=\"560\" height=\"315\" frameborder=\"0\" allowfullscreen=\"allowfullscreen\"></iframe>\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n<h3>Kérdések és válaszok (szerkesztett átirat)</h3>\r\n<strong>Moderátor:</strong> Köszönjük szépen. Nagyon sokat segített, hogy a technológia és zene kapcsolatát egészen Edisonig (1877) visszavezette, majd elhozta a közelmúlt példáit, és bemutatta a 2 különleges alkotót. Külön öröm, hogy <strong>이도능</strong> professzor is itt van. Kérem, köszönjön, és utána jöhetnek a kérdések.\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> Köszönöm. <strong>오희숙</strong> professzor nagyon szépen összefoglalta, amit csináltam, ezért hálás vagyok. Külön hozzátennivalóm alig van. Ha van kérdés, szívesen válaszolok.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Én kezdem. Ön a kezdetektől dolgozik ezen a területen. Nem volt magányos?\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> A komponálás eleve magányos munka. Főleg éjszaka szeretek dolgozni. Nem a magány a lényeg, hanem hogy azt csinálhatom, amit szeretnék.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Engem lenyűgöz, hogy mindent saját kezűleg megépít. Mi volt a legnehezebb a „megépítésben”?\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> Először mindig a teljes tervet készítem el: mit akarok, és hogyan valósítható meg. Meg kell tervezni a mozgást, figyelembe venni a szerver-motorok korlátait, a mozgástartományt. Mivel kész alkatrészeket nem lehet úgy megvenni, ahogy kell, mindent 3D-ben modellezek, 3D nyomtatással gyártok, ami nem nyomtatható, azt marógéppel vagy esztergával készítem el, majd összeszerelem.\r\n\r\nEzután jön a programozás: a robot mozgása, a hangszerek pozíciója, minden időzítés. És ha már mozog, akkor zenét is kell kapnia: a megfelelő kompozíciót és vezérlést is meg kell írni.\r\n\r\nRáadásul a robotnál nem elég „ütni a dobot”. A mozgásnak jelentése van: a robot „felébred”, körbenéz, bizonytalan, majd egyre magabiztosabb – ezt koreográfiaként is megterveztem. Sokszor volt olyan pont, hogy azt gondoltam: ezt abbahagyom. Nem könnyű munka.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Megkérdezném azt is: miért lett ennyire fontos az interaktivitás és az előadói „cselekvés”?\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> A korai elektronikus/számítógépes zene sokszor „lejátszott” zene volt. A szerző kiállt, meghajolt, megnyomott egy gombot, majd csak szólt a hang. Ez koncerthelyzetben kevésbé ad élményt, mert nincs előadói jelenlét. Az emberek azért mennek koncertre, mert az előadó mozgása, gesztusai, „cselekvése” érzelmi kapcsolatot teremt. Én ezért készítettem olyan zenét, ahol a mozgás és az előadói tett a mű része.\r\n\r\nUgyanezért fontos az AI-nál is a párbeszéd: együttműködés emberekkel, előadókkal, közönséggel.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Nekem egy alapvető, esztétikai kérdésem is van. Miért vállalja ezt a kézműves, „mesterember” jellegű munkát? Mi ennek a filozófiája?\r\n\r\n<strong>이도능:</strong> Őszintén: nekem sokszor a megépítés érdekesebb, mint a „hagyományos” komponálás. Gyerekkoromtól szerettem építeni. Mérnöknek akartam menni, de nem alakult úgy. A zene viszont számomra mindig „számosság” is volt – Bach mondása jut eszembe: a zene és a számok kapcsolata. A számítógépes zene ezt az érdeklődést még jobban megerősítette, innen jutottam el a mechanikus/robotikus zenéig.\r\n\r\nVan egy személyes ok is: a hallásom az évek során sérült. Bizonyos hangmagasságoknál a harmóniák nekem zajként, fájdalmas „csikorgásként” jelennek meg, ezért a hagyományos hangzás sokszor szenvedést okoz. Emiatt is a mechanikus irányra koncentrálok.\r\n\r\nMost 70 éves vagyok, és egy kutatóműhelyt is berendezek 평창동-ben, ahol a korábbi munkáim kiállítva megtekinthetők.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Köszönöm. Végül <strong>오희숙</strong> professzorhoz: AI-korszakban élünk, a jövő egyszerre ígéretes és ijesztő. Röviden: mit lát?\r\n\r\n<strong>오희숙:</strong> Nehéz kérdés. Az „art music” területén az AI-kutatás a 2010-es években nagyon felfutott, a 2020-as években viszont sokszor visszaesett. Ugyanakkor lehet, hogy új áttörés jön. A lényeg: akkor is, ha valakit nem érdekel különösebben, a jelenséget érteni kell, követni kell. Ha pedig valaki tudja, kreatívan használhatja. Én ezért is tanítok „zene és AI” kurzust a Szöuli Nemzeti Egyetemen több kollégával együtt.\r\n\r\nÉs még valami: ezeknek a koreai alkotóknak a munkáját zenetudósként dokumentálni, archiválni is fontos, mert meghatározó életművek.\r\n\r\n<strong>Moderátor:</strong> Köszönjük. A projektünk 2 éve fut, az 1. kötetünk hamarosan külföldi kiadónál megjelenik, és jövő hónapban (2월 20일) lesz még egy kolokvium, ahol Madeleine előadása következik. Köszönöm mindenkinek, hogy a szünetben is ilyen aktívan részt vett. Ezzel a mai kolokviumot lezárom. 감사합니다.', 'SNU-előadás: koreai kortárs zene a technológia és az AI korszakában', 'Azt mutatja be, hogyan fejlődik és milyen dilemmákat vet fel a koreai kortárs zene technológiai iránya a hangrögzítéstől a számítógépes/robotzenén át az AI-komponálásig...', 'inherit', 'closed', 'closed', '', '5183-revision-v1', '', '', '2026-01-18 02:36:43', '2026-01-18 01:36:43', '', 5183, 'https://oroszlanklub.com/?p=5192', 0, 'revision', '', 0);

-- --------------------------------------------------------

--
-- Table structure for table `wp_smart_donations_campaign_table`
--

CREATE TABLE `wp_smart_donations_campaign_table` (
  `campaign_id` double NOT NULL,
  `name` varchar(200) NOT NULL,
  `description` varchar(200) DEFAULT NULL,
  `goal` double DEFAULT NULL,
  `thank_you_email` text,
  `email_subject` varchar(200) DEFAULT NULL,
  `email_from` varchar(200) DEFAULT NULL
) ENGINE=MyISAM DEFAULT CHARSET=utf8mb3;

--
-- Dumping data for table `wp_smart_donations_campaign_table`
--

INSERT INTO `wp_smart_donations_campaign_table` (`campaign_id`, `name`, `description`, `goal`, `thank_you_email`, `email_subject`, `email_from`) VALUES
(1, 'HD kamera kampány', 'HD kamera es tartozekok beszerzese', 150000, 'Tisztelt Adományozó!\n\nEzzel az email-lel fejezzük ki hálás köszönetünket, hogy adományával segíti céljaink megvalósítását. \n\nÜdvözlettel, Jeney Attila ', 'Köszönet az adományért', 'attila.jeney@gmail.com');

-- --------------------------------------------------------

--
-- Table structure for table `wp_smart_donations_donation_item`
--

CREATE TABLE `wp_smart_donations_donation_item` (
  `donation_id` int NOT NULL,
  `donation_name` varchar(200) NOT NULL,
  `email` varchar(200) NOT NULL,
  `donation_type` varchar(20) NOT NULL,
  `returning_url` varchar(2000) DEFAULT NULL,
  `options` text NOT NULL,
  `donation_provider` varchar(20) DEFAULT NULL,
  `styles` text
) ENGINE=MyISAM DEFAULT CHARSET=utf8mb3;

--
-- Dumping data for table `wp_smart_donations_donation_item`
--

INSERT INTO `wp_smart_donations_donation_item` (`donation_id`, `donation_name`, `email`, `donation_type`, `returning_url`, `options`, `donation_provider`, `styles`) VALUES
(1, 'HD kamera kampány', 'attila.jeney@gmail.com', 'forms', 'http://oroszlanklub.com/', '{\\\"FormElementsOptions\\\":[{\\\"Styles\\\":{\\\"rednao_control_label\\\":\\\"float: left;width: 160px;padding-top: 5px;text-align: right;\\\",\\\"redNaoControls\\\":\\\"margin-left:180px;text-align:left;\\\",\\\"redNaoHelp\\\":\\\"margin:0px;padding:0px;text-align:left;\\\",\\\"redNaoInputText\\\":\\\"height:20px;margin:0;vertical-align:middle;background-color: #fff;border: 1px solid #ccc;-webkit-box-shadow: inset 0 1px 1px rgba(0, 0, 0, 0.075);-moz-box-shadow: inset 0 1px 1px rgba(0, 0, 0, 0.075);box-shadow: inset 0 1px 1px rgba(0, 0, 0, 0.075);-webkit-transition: border linear .2s, box-shadow linear .2s;-moz-transition: border linear .2s, box-shadow linear .2s;-o-transition: border linear .2s, box-shadow linear .2s;transition: border linear .2s, box-shadow linear .2s;padding: 4px 6px;line-height: 20px;-webkit-border-radius: 4px;-moz-border-radius: 4px;border-radius: 4px;width:300px;\\\"},\\\"ClassName\\\":\\\"rednaotextinput\\\",\\\"IsRequired\\\":\\\"n\\\",\\\"Label\\\":\\\"Név:\\\",\\\"Placeholder\\\":\\\"\\\",\\\"Help\\\":\\\"(Nem kötelező, de örülünk ha megadod a neved)\\\"},{\\\"Styles\\\":{\\\"rednao_control_label\\\":\\\"float: left;width: 160px;padding-top: 5px;text-align: right;\\\",\\\"redNaoControls\\\":\\\"margin-left:180px;text-align:left;\\\",\\\"redNaoHelp\\\":\\\"margin:0px;padding:0px;text-align:left;\\\",\\\"redNaoInputText\\\":\\\"text-align:right;height:20px;margin:0;vertical-align:middle;background-color: #fff;border: 1px solid #ccc;-webkit-box-shadow: inset 0 1px 1px rgba(0, 0, 0, 0.075);-moz-box-shadow: inset 0 1px 1px rgba(0, 0, 0, 0.075);box-shadow: inset 0 1px 1px rgba(0, 0, 0, 0.075);-webkit-transition: border linear .2s, box-shadow linear .2s;-moz-transition: border linear .2s, box-shadow linear .2s;-o-transition: border linear .2s, box-shadow linear .2s;transition: border linear .2s, box-shadow linear .2s;padding: 4px 6px;line-height: 20px;-webkit-border-radius: 4px;-moz-border-radius: 4px;border-radius: 4px;width:50px;\\\"},\\\"ClassName\\\":\\\"rednaodonationamount\\\",\\\"IsRequired\\\":\\\"y\\\",\\\"Label\\\":\\\"Összeg\\\",\\\"Placeholder\\\":\\\"Amount\\\",\\\"Help\\\":\\\"Tetszőleges összeg adható\\\",\\\"DefaultValue\\\":\\\"1000\\\",\\\"Disabled\\\":\\\"n\\\"},{\\\"Styles\\\":{\\\"rednao_control_label\\\":\\\"float: left;width: 160px;padding-top: 5px;text-align: right;\\\",\\\"redNaoControls\\\":\\\"margin-left:180px;text-align:left;\\\",\\\"redNaoHelp\\\":\\\"margin:0px;padding:0px;text-align:left;\\\",\\\"redNaoCheckBox\\\":\\\"padding-top:5px;display:inline-block;padding-right:20px;\\\",\\\"redNaoInputCheckBox\\\":\\\"float:left;padding-right:20px;margin-right:5px;\\\"},\\\"ClassName\\\":\\\"rednaoanonymousdonation\\\",\\\"IsRequired\\\":\\\"n\\\",\\\"Label\\\":\\\"Adományozás névtelenül\\\"},{\\\"Styles\\\":{\\\"rednao_control_label\\\":\\\"float: left;width: 160px;padding-top: 5px;text-align: right;\\\",\\\"redNaoControls\\\":\\\"margin-left:180px;text-align:left;\\\",\\\"redNaoHelp\\\":\\\"margin:0px;padding:0px;text-align:left;\\\",\\\"redNaoDonationButton\\\":\\\"margin-left:0px;width:auto;height:auto;\\\"},\\\"ClassName\\\":\\\"rednaodonationbutton\\\",\\\"IsRequired\\\":\\\"n\\\",\\\"Label\\\":\\\"Donation Button\\\",\\\"Image\\\":\\\"\\\"}],\\\"smartDonationsType\\\":\\\"forms\\\",\\\"donation_provider\\\":\\\"paypal\\\",\\\"campaign_id\\\":\\\"1\\\",\\\"donation_currency\\\":\\\"HUF\\\",\\\"business\\\":\\\"attila.jeney@gmail.com\\\",\\\"returningUrl\\\":\\\"http://oroszlanklub.com/\\\",\\\"emailToNotify\\\":\\\"attila.jeney@gmail.com\\\",\\\"donation_description\\\":\\\"HD kamera és tartozékok bszerzése\\\",\\\"selectedCountry\\\":\\\"en_HU\\\"}', 'paypal', '');

-- --------------------------------------------------------

--
-- Table structure for table `wp_smart_donations_progress_table`
--

CREATE TABLE `wp_smart_donations_progress_table` (
  `progress_id` int NOT NULL,
  `progress_name` varchar(200) NOT NULL,
  `campaign_id` varchar(200) NOT NULL,
  `progress_type` varchar(20) NOT NULL,
  `options` text NOT NULL,
  `styles` text
) ENGINE=MyISAM DEFAULT CHARSET=utf8mb3;

--
-- Dumping data for table `wp_smart_donations_progress_table`
--

INSERT INTO `wp_smart_donations_progress_table` (`progress_id`, `progress_name`, `campaign_id`, `progress_type`, `options`, `styles`) VALUES
(1, 'HD kamera beszerzés', '1', 'progressBar', 'smartDonationsProgressType=progressBar&orientation=h&currencySign=HUF&comment=K%C3%B6sz%C3%B6nj%C3%BCk%2C+mindent+bele%2C+nagyon+az+elej%C3%A9n+vagyunk!', 'amountText=font-weight%3A+bold%3Bcolor%3A+%23333%3Bfont-family%3AArial%2CHelvetica%2Csans-serif%3Bfont-size%3A10%3B&progressAmount=display%3A+inline-block%3Bpadding%3A+0%3Bborder-top%3A+0%3Bfont-family%3A+Trebuchet+MS%3Bfont-weight%3A+bold%3Bcolor%3A+%23060%3Bheight%3A+45px%3Bposition%3A+absolute%3Bright%3A+0%3Bbottom%3A+0%3Bborder-right%3A+1px+solid+%23060%3Bborder-left%3A+0%3Bpadding-right%3A+2px%3B&currentText=display%3A+inline-block%3Bpadding%3A+0%3Bmargin%3A+0%3Bfont-family%3AArial%2CHelvetica%2Csans-serif%3Bfont-size%3A10%3B&goalMessage=clear%3A+both%3Btext-align%3A+center%3Bwidth%3A+350px%3Bpadding-top%3A+30px%3Bmargin%3A+5px+0+0+0%3Bpadding%3A+0%3Bline-height%3Anormal%3Bfont-family%3AArial%2CHelvetica%2Csans-serif%3Bfont-size%3A15%3B&progressBar=height%3A+100%25%3Bwidth%3A+0%25%3Bbackground-color%3A+rgb(0%2C+147%2C+17)%3Bbackground-color%3A+rgba(0%2C+147%2C+17%2C.9)%3Bposition%3A+absolute%3Bbottom%3A+0%3Bleft%3A+0%3B&smartDonationsHorizontalThermomenter=background%3A+rgb(247%2C247%2C247)%3Bdisplay%3A+inline-block%3Bwidth%3A+350px%3Bheight%3A+70px%3Bposition%3A+relative%3Bborder-radius%3A+33px+17px+46px+17px%3B-moz-border-radius%3A+33px+17px+46px+17px%3B-webkit-border-radius%3A+33px+17px+46px+17px%3Bborder%3A+0px+solid+%23800000%3Bbackground%3A+-moz-linear-gradient(top%2C++rgba(247%2C247%2C247%2C1)+0%25%2C+rgba(241%2C241%2C241%2C1)+50%25%2C+rgba(225%2C225%2C225%2C1)+51%25%2C+rgba(246%2C246%2C246%2C1)+100%25)%3Bbackground%3A+-webkit-gradient(linear%2C+left+top%2C+left+bottom%2C+color-stop(0%25%2Crgba(247%2C247%2C247%2C1))%2C+color-stop(50%25%2Crgba(241%2C241%2C241%2C1))%2C+color-stop(51%25%2Crgba(225%2C225%2C225%2C1))%2C+color-stop(100%25%2Crgba(246%2C246%2C246%2C1)))%3Bbackground%3A+-webkit-linear-gradient(top%2C++rgba(247%2C247%2C247%2C1)+0%25%2Crgba(241%2C241%2C241%2C1)+50%25%2Crgba(225%2C225%2C225%2C1)+51%25%2Crgba(246%2C246%2C246%2C1)+100%25)%3Bbackground%3A+-o-linear-gradient(top%2C++rgba(247%2C247%2C247%2C1)+0%25%2Crgba(241%2C241%2C241%2C1)+50%25%2Crgba(225%2C225%2C225%2C1)+51%25%2Crgba(246%2C246%2C246%2C1)+100%25)%3Bbackground%3A+-ms-linear-gradient(top%2C++rgba(247%2C247%2C247%2C1)+0%25%2Crgba(241%2C241%2C241%2C1)+50%25%2Crgba(225%2C225%2C225%2C1)+51%25%2Crgba(246%2C246%2C246%2C1)+100%25)%3Bbackground%3A+linear-gradient(to+bottom%2C++rgba(247%2C247%2C247%2C1)+0%25%2Crgba(241%2C241%2C241%2C1)+50%25%2Crgba(225%2C225%2C225%2C1)+51%25%2Crgba(246%2C246%2C246%2C1)+100%25)%3Bfilter%3A+progid%3ADXImageTransform.Microsoft.gradient(+startColorstr%3D\\\'%23f7f7f7\\\'%2C+endColorstr%3D\\\'%23f6f6f6\\\'%2CGradientType%3D0+)%3B&smartDonationsVerticalThermomenter=display%3Ainline-block%3Bwidth%3A70px%3Bheight%3A300px%3Bposition%3Arelative%3Bborder-radius%3A+33px+17px+46px+17px%3B-moz-border-radius%3A+33px+17px+46px+17px%3B-webkit-border-radius%3A+33px+17px+46px+17px%3Bborder%3A+0px+solid+%23800000%3B+background%3A+rgb(247%2C247%2C247)%3Bbackground%3A+-moz-linear-gradient(left%2C++rgba(247%2C247%2C247%2C1)+0%25%2C+rgba(241%2C241%2C241%2C1)+50%25%2C+rgba(225%2C225%2C225%2C1)+51%25%2C+rgba(246%2C246%2C246%2C1)+100%25)%3Bbackground%3A+-webkit-gradient(linear%2C+left+top%2C+right+top%2C+color-stop(0%25%2Crgba(247%2C247%2C247%2C1))%2C+color-stop(50%25%2Crgba(241%2C241%2C241%2C1))%2C+color-stop(51%25%2Crgba(225%2C225%2C225%2C1))%2C+color-stop(100%25%2Crgba(246%2C246%2C246%2C1)))%3Bbackground%3A+-webkit-linear-gradient(left%2C++rgba(247%2C247%2C247%2C1)+0%25%2Crgba(241%2C241%2C241%2C1)+50%25%2Crgba(225%2C225%2C225%2C1)+51%25%2Crgba(246%2C246%2C246%2C1)+100%25)%3Bbackground%3A+-o-linear-gradient(left%2C++rgba(247%2C247%2C247%2C1)+0%25%2Crgba(241%2C241%2C241%2C1)+50%25%2Crgba(225%2C225%2C225%2C1)+51%25%2Crgba(246%2C246%2C246%2C1)+100%25)%3Bbackground%3A+-ms-linear-gradient(left%2C++rgba(247%2C247%2C247%2C1)+0%25%2Crgba(241%2C241%2C241%2C1)+50%25%2Crgba(225%2C225%2C225%2C1)+51%25%2Crgba(246%2C246%2C246%2C1)+100%25)%3Bbackground%3A+linear-gradient(left%2C++rgba(247%2C247%2C247%2C1)+0%25%2Crgba(241%2C241%2C241%2C1)+50%25%2Crgba(225%2C225%2C225%2C1)+51%25%2Crgba(246%2C246%2C246%2C1)+100%25)%3Bfilter%3A+progid%3ADXImageTransform.Microsoft.gradient(+startColorstr%3D\\\'%23f7f7f7\\\'%2C+endColorstr%3D\\\'%23f6f6f6\\\'%2CGradientType%3D1+)%3B'),
(2, 'HD kamera', '1', 'progressBar', 'smartDonationsProgressType=progressBar&orientation=h&currencySign=HUF&comment=K%C3%B6sz%C3%B6nj%C3%BCk%2C+bizakodunk!', 'amountText=font-weight%3A+bold%3Bcolor%3A+%23333%3Bfont-family%3AArial%2CHelvetica%2Csans-serif%3Bfont-size%3A15%3B&progressAmount=display%3A+inline-block%3Bpadding%3A+0%3Bborder-top%3A+0%3Bfont-family%3A+Trebuchet+MS%3Bfont-weight%3A+bold%3Bcolor%3A+%23060%3Bheight%3A+45px%3Bposition%3A+absolute%3Bright%3A+0%3Bbottom%3A+0%3Bborder-right%3A+1px+solid+%23060%3Bborder-left%3A+0%3Bpadding-right%3A+2px%3B&currentText=display%3A+inline-block%3Bpadding%3A+0%3Bmargin%3A+0%3Bfont-family%3AArial%2CHelvetica%2Csans-serif%3Bfont-size%3A15%3B&goalMessage=clear%3A+both%3Btext-align%3A+center%3Bwidth%3A+350px%3Bpadding-top%3A+30px%3Bmargin%3A+5px+0+0+0%3Bpadding%3A+0%3Bline-height%3Anormal%3Bfont-family%3AArial%2CHelvetica%2Csans-serif%3Bfont-size%3A15%3B&progressBar=height%3A+100%25%3Bwidth%3A+0%25%3Bbackground-color%3A+rgb(0%2C+147%2C+17)%3Bbackground-color%3A+rgba(0%2C+147%2C+17%2C.9)%3Bposition%3A+absolute%3Bbottom%3A+0%3Bleft%3A+0%3B&smartDonationsHorizontalThermomenter=background%3A+rgb(247%2C247%2C247)%3Bdisplay%3A+inline-block%3Bwidth%3A+350px%3Bheight%3A+70px%3Bposition%3A+relative%3Bborder-radius%3A+33px+17px+46px+17px%3B-moz-border-radius%3A+33px+17px+46px+17px%3B-webkit-border-radius%3A+33px+17px+46px+17px%3Bborder%3A+0px+solid+%23800000%3Bbackground%3A+-moz-linear-gradient(top%2C++rgba(247%2C247%2C247%2C1)+0%25%2C+rgba(241%2C241%2C241%2C1)+50%25%2C+rgba(225%2C225%2C225%2C1)+51%25%2C+rgba(246%2C246%2C246%2C1)+100%25)%3Bbackground%3A+-webkit-gradient(linear%2C+left+top%2C+left+bottom%2C+color-stop(0%25%2Crgba(247%2C247%2C247%2C1))%2C+color-stop(50%25%2Crgba(241%2C241%2C241%2C1))%2C+color-stop(51%25%2Crgba(225%2C225%2C225%2C1))%2C+color-stop(100%25%2Crgba(246%2C246%2C246%2C1)))%3Bbackground%3A+-webkit-linear-gradient(top%2C++rgba(247%2C247%2C247%2C1)+0%25%2Crgba(241%2C241%2C241%2C1)+50%25%2Crgba(225%2C225%2C225%2C1)+51%25%2Crgba(246%2C246%2C246%2C1)+100%25)%3Bbackground%3A+-o-linear-gradient(top%2C++rgba(247%2C247%2C247%2C1)+0%25%2Crgba(241%2C241%2C241%2C1)+50%25%2Crgba(225%2C225%2C225%2C1)+51%25%2Crgba(246%2C246%2C246%2C1)+100%25)%3Bbackground%3A+-ms-linear-gradient(top%2C++rgba(247%2C247%2C247%2C1)+0%25%2Crgba(241%2C241%2C241%2C1)+50%25%2Crgba(225%2C225%2C225%2C1)+51%25%2Crgba(246%2C246%2C246%2C1)+100%25)%3Bbackground%3A+linear-gradient(to+bottom%2C++rgba(247%2C247%2C247%2C1)+0%25%2Crgba(241%2C241%2C241%2C1)+50%25%2Crgba(225%2C225%2C225%2C1)+51%25%2Crgba(246%2C246%2C246%2C1)+100%25)%3Bfilter%3A+progid%3ADXImageTransform.Microsoft.gradient(+startColorstr%3D\\\'%23f7f7f7\\\'%2C+endColorstr%3D\\\'%23f6f6f6\\\'%2CGradientType%3D0+)%3B&smartDonationsVerticalThermomenter=display%3Ainline-block%3Bwidth%3A70px%3Bheight%3A300px%3Bposition%3Arelative%3Bborder-radius%3A+33px+17px+46px+17px%3B-moz-border-radius%3A+33px+17px+46px+17px%3B-webkit-border-radius%3A+33px+17px+46px+17px%3Bborder%3A+0px+solid+%23800000%3B+background%3A+rgb(247%2C247%2C247)%3Bbackground%3A+-moz-linear-gradient(left%2C++rgba(247%2C247%2C247%2C1)+0%25%2C+rgba(241%2C241%2C241%2C1)+50%25%2C+rgba(225%2C225%2C225%2C1)+51%25%2C+rgba(246%2C246%2C246%2C1)+100%25)%3Bbackground%3A+-webkit-gradient(linear%2C+left+top%2C+right+top%2C+color-stop(0%25%2Crgba(247%2C247%2C247%2C1))%2C+color-stop(50%25%2Crgba(241%2C241%2C241%2C1))%2C+color-stop(51%25%2Crgba(225%2C225%2C225%2C1))%2C+color-stop(100%25%2Crgba(246%2C246%2C246%2C1)))%3Bbackground%3A+-webkit-linear-gradient(left%2C++rgba(247%2C247%2C247%2C1)+0%25%2Crgba(241%2C241%2C241%2C1)+50%25%2Crgba(225%2C225%2C225%2C1)+51%25%2Crgba(246%2C246%2C246%2C1)+100%25)%3Bbackground%3A+-o-linear-gradient(left%2C++rgba(247%2C247%2C247%2C1)+0%25%2Crgba(241%2C241%2C241%2C1)+50%25%2Crgba(225%2C225%2C225%2C1)+51%25%2Crgba(246%2C246%2C246%2C1)+100%25)%3Bbackground%3A+-ms-linear-gradient(left%2C++rgba(247%2C247%2C247%2C1)+0%25%2Crgba(241%2C241%2C241%2C1)+50%25%2Crgba(225%2C225%2C225%2C1)+51%25%2Crgba(246%2C246%2C246%2C1)+100%25)%3Bbackground%3A+linear-gradient(left%2C++rgba(247%2C247%2C247%2C1)+0%25%2Crgba(241%2C241%2C241%2C1)+50%25%2Crgba(225%2C225%2C225%2C1)+51%25%2Crgba(246%2C246%2C246%2C1)+100%25)%3Bfilter%3A+progid%3ADXImageTransform.Microsoft.gradient(+startColorstr%3D\\\'%23f7f7f7\\\'%2C+endColorstr%3D\\\'%23f6f6f6\\\'%2CGradientType%3D1+)%3B');

-- --------------------------------------------------------

--
