<p style="text-align: justify;">Mint köztudott, a házunkban működött úgy 140 éven keresztül az <a href="http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm" target="_blank">Arany Oroszlán Patika</a>, melynek berendezését 1953-ban a <a href="http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm" target="_blank">Kiscelli Múzeumba</a> szállították. A közelmúltban, amikor meg akartunk hívni egy muzeológust a Klubba, hogy előadást tartson a patikáról, nagy meglepetés ért bennünket. Kiderült, hogy <a href="http://www.hvrg.com/budapest/budapest/kiscelli/kiscelli10.htm" target="_blank">korábban szépen összeállított kiállítást</a> bezárták, a bútorok éppen restaurálás, sőt feltárás alatt vannak, mert egy decemberi, biedermeier kiállításon bemutatják őket, melyre a <a href="http://www.btm.hu/fooldal/front.htm" target="_blank">Budapest Történeti Múzeumban</a>, a Várban kerül sor.</p>
<p style="text-align: justify;">Nagy örömmel vette dr. Rostás Péter a múzeum igazgatója, aki a feltárást és restaurálást vezeti a jelentkezésünket, és hamarosan a múzeumban találkoztunk, hogy minden apró információt átadjunk, amelyekkel a rekonstruálást segíthetjük.</p>
<p style="text-align: justify;">Édesapám gyakran tanult az egyik helyiségben, mert az édesanyja pénztáros, illetve gyógyszerkészítő volt évekig a patikában. Emlékezetből lerajzolta, hogy milyen bútorok, hol helyezkedtek el. Összeszedtünk mindent, ami fellelhető volt a családban, és köze volt a patikához: Régi hirdetést, a patikus fotóját, egy igazolást, melyen a patikus a nagymama munkaidejét hitelesíti.</p>
<p style="text-align: justify;">Sajnos fényképet nem találtunk. Ha a házban van valakinek régi fotója bármiről, ami a házzal kapcsolatos, az épületről, a patikáról, arról, hogy kik laktak itt, annak nagyon örülnének a múzeumban.</p>
<p style="text-align: justify;">Némi meglepetés volt, hogy a patika a bejárat Veres Pálné utcai oldalán helyezkedett le, nem a Cukor utca felől, és nagyon nagy volt. Labor, raktárak, saját pince, méregszoba, pihenő az ügyeletes patikusnak, és az esetleg rosszul lett betegnek, mellékhelység, stb. tartozott az intézményhez.</p>
<p style="text-align: justify;">1939 talán júniusában nagy átalakítás történt a patikában, mely időpontot az asztalos feljegyzése bizonyít az egyik szétbontott szekrényen. Az igazgató úr elmondta, hogy a biedermeier állapot visszaállítása a céljuk abban a formában, ahogy a patikában használhatták. Sajnos korabeli fotó a bútorokról nem készült. Amikor felvitték 1953-ban a Kiscelli Múzeumba, akkor sem dokumentálták, rajzolták le, mindössze a leltárba jegyezték be.</p>
<p style="text-align: justify;">A pénztárgép, a mérleg eredetinek tűnik.</p>
<p style="text-align: justify;">Nagy vaskályhával fűtöttek.</p>
<p style="text-align: justify;">A meglepetésünkre apró darabokra szétszedett (feltárt) bútorok sok érdekes dologról mesélnek. Ajtók, többszöri átépítések, balusztrád nyomai adják fel a leckét a muzeológusoknak, hogy az eredeti állapotot megtalálják. Még egy perselyszerű nyílást is találtak az egyik pulton, amely talán az aprópénz tárolására szolgált. Vajon milyen lehetett az eredeti lábazat, milyenek voltak a fiókok eredeti, fagombjai? Milyen lehetett a színvilága? Hogyan helyezkedtek el az egyes szekrények egymáshoz képest, talán decemberben megtudjuk.</p>
<p style="text-align: justify;">A vizsgálódást a helyszínen folytattuk. Először Emmi nénit az optikust látogattuk meg a Veres Pálné utcai üzletében, remélve, hogy érdekes dolgokat fog mondani (és persze meg akartuk Rostás Péternek mutatni a Libál optika bútorait is, hiszen ő annak a szakértője.)</p>
<p style="text-align: justify;">Emmi néni elmondta, hogy vele szemben, a patika hátsó traktusában egy lezárt rész volt ahol a porokat állították össze, és itt volt a tablettázó gép is. A mérgeket háromszoros kulccsal kellett zárni.</p>
<p style="text-align: justify;">A kiszolgáló helyiségről annyit mondott, hogy nem sokkal a háború előtt újították fel a cseresznyefa bútort, és az asztalos el volt tőle ragadtatva. (A időpont megegyezik az asztalos 1939-es bejegyzésével.)</p>
<p style="text-align: justify;">Végül megnéztük az 1970-körül kialakított árkádot és a patika további, volt helyiségeit, és a pincét, megpróbáltuk rekonstruálni a berendezés helyét. Az épület pontos méreteinek, szerkezetének rögzítése, Hild levéltári tervei, a szétszedett bútor méretei remélhetőleg választ adnak erre. A ház 40 évvel ezelőtti felújítása során rengeteg régi részlet eltűnt…</p>
<p style="text-align: justify;">Érdeklődve várjuk a decemberi kiállítást különös tekintettel arra, hogy milyen formában látjuk viszont a híres patika berendezéseit. Ismételten kérünk mindenkit, akinek bármilyen információja van, megosztásával segítse a Rostás Péter és kollégái munkáját.</p>
<p style="text-align: justify;">További érdekességek:</p>
<p style="text-align: justify;">Sajószentpéteri Szentpéteri Pál (aki mindenki csak gazdának titulált), talán Jármaitól vette át a patikát. Két lánya volt, akik szintén patikusnak tanultak. Márta a Jagelló úton lakott, az 59-es villamos ment el a házuk előtt. A kisebbik lány, a Gabi 22-23 éves korában meghalt.</p>
<p style="text-align: justify;">A patikában dolgozott egy kétméteres, izraelita gyógyszerész, akit mindenki csak Lóbőrnek nevezett. Nagyon rendes ember volt, rég óta dolgozott a patikában, de a nyilasok elvitték. Utána került a patikába Éva néni, aki egy szalkszentmártoni gyógyszerész családból származott.</p>
<p style="text-align: justify;">A gyógyszereket itt készítették. Általában a tulajdonos patikuson kívül egy gyógyszerész és két kisegítő, a pénztáros és a laboráns, akik naponta váltották egymást dolgozott a patikában.</p>
<p style="text-align: justify;">A közelben lakott Karády Katalin, Jávor Pál, Ajtai Andor. Jávor és Ajtai rendszeresen megfordultak a patikában, Karády nem, ő az öccseit küldte maga helyett.</p>
<p style="text-align: justify;">Volt a patikában az ablak előtt egy nagy mérleg, amelyen 10 fillér (borravalóért) lehetett méredzkedni. Minden reggel nyitás után pár perccel megjelent Perczel Zita, hogy a súlyát (mindig ugyan abban a ruhában) ellenőrizze.</p>
<p style="text-align: justify;">Itt lakott egy Nagy nevű, híres kárpitos, a Stühmer gyár igazgatója, Buzáné földművelésügyi miniszter felesége, és a házban volt Szőnyiék fűszerüzlete, akik az üzlet mögött laktak.</p>
<p style="text-align: justify;">Emmi néni részletesen elmondta, hogy kanyarodott a Veres Pálné és a Papnövelde utca között a villamos: egy BESZKÁRT-os irányította egy piros zászlóval, felette egy nagy tükörrel, az egymással szemben közlekedő villamosokat, mert annyira közel vezették a sínt, hogy ha nem figyelnek, egymásba ütköztek volna. A villamosok az Orczy tér felől, Budára jártak, soha nem volt baleset. Mindössze egy kiskutya szorult a villamos és a járda közé.</p>
<p style="text-align: justify;">A Királyi Pál utcában a győri papoknak volt tejüzeme, ahol hatalmas ementáli sajtokat készítettek. A háború alatt főleg gyalog lehetett járni, és lovas kocsival szállították a tejet. .</p>
<p style="text-align: justify;">A házban volt Pivarcsi Fülöp (úri és papi) szabósága nem tudjuk, mikor került oda. Az 50-es években még kint volt a cégtáblája, majd a pincébe került, végül egy lomtalanítás áldozata lett.</p>
<p style="text-align: justify;"></p>