<p>Február 12-én a Pesti Vigadó megnyitásának 150. évfordulója alkalmából egynapos konferenciára került sor a Vigadó Makovecz termében a Magyar Művészeti Akadémia szervezésében. Délelőtt a múlt, délután a jelen és a jövő víziójával kapcsolatos előadások hangzottak el. Az ünnepség fényét az emberi erőforrások minisztere és a főpolgármester megnyitója emelte egy nagy halom fényképésszel, akik a politikusokkal együtt rövid úton távoztak. Nekik valami más lehetett a fontos.</p>
<p>Az első előadó dr. Holló Szilvia Andrea PhD, Podmaniczky-díjas történész, kutató, térképtörténész, a Kincses Belváros Egyesület elnöke volt, nem utolsó sorban a házunk történetének legjobb ismerője.</p>
<p>Előadásban arról az időszakról beszélt, amikor már nem volt <a href="http://hu.wikipedia.org/wiki/Sz%C3%A9p%C3%ADt%C5%91_Bizotts%C3%A1g" target="_blank">Szépítő Bizottmány</a> (melynek a házunk kialakításában fontos szerepe volt) és még nem hozták létre a <a href="http://hu.wikipedia.org/wiki/F%C5%91v%C3%A1rosi_K%C3%B6zmunk%C3%A1k_Tan%C3%A1csa" target="_blank">Fővárosi Közmunkatanácsot</a>, mely a Szépítő Bizottmány legjobb hagyományait folytatta 1870 után. A két fontos szervezet híján a döntéseket ekkortájt a városatyák hozták konzultálva/figyelve a pesti közönségre.</p>
<p><a href="http://hu.wikipedia.org/wiki/J%C3%B3zsef_n%C3%A1dor" target="_blank">József nádor</a>, aki sokat tett Pest-Buda fejlesztéséért, a város fejlődése szempontjából három dolgot tartott fontosnak:</p>
<ol>
<li>pénzügyi háttér megteremtését,</li>
<li>átgondolt szabályozási terv készítését,</li>
<li>és egy politikától független szakmai szervezet létrehozását.</li>
</ol>
<p>A rendezési tervet Hild János készítette, a szakmai szervezet, a Szépítő Bizottmány 1808-ban jött létre. A pénzügyi hátteret a városi telkek parcellázásából befolyt összeg fedezte.</p>
<p>Az 1838-as árvíz után a Szépítő Bizottmány építési szabályzatban rendelt új alapokat az építési munkákhoz. József Nádor halála és a szabadságharc következtében a Szépítő Bizottmány pénze a városhoz került, az intézmény lényegében csak papíron élt tovább. Utóda az Építészeti Bizottmány volt, melynek feladata csak az építési engedélyek kiadása volt. A Hild-féle rendezési tervet a város túlnőtte.</p>
<p>A vigadó elődje a Pollack Mihály tervei szerint felépült Redout volt. A pesti klasszicista építészet csúcsteljesítménye 1833-ban nyílt meg. 1849-ben Henczi tábornok szimbolikus lépésként, megtorlásként szétlövette. (Itt ülésezett az országgyűlés, melyen Kossuth a szabadságharc folytatásához szükséges haderőt és pénzt megkapta.)</p>
<p>A Redout utódját - a Vigadót - végül Feszl Frigyes tervezte, 1865-ben nyílt meg ünnepi bál keretében.</p>
<p>1867 után a város kinőtte a Duna partján található városházát, felmerült, hogy a hivatal költözzön át a nemrég megnyílt Vigadóba ám végül a Váci utcában felépült új városháza lett az intézmény otthona.</p>
<p>&nbsp;</p>
<p>. mert  Az melyet . Az egyik zsurnaliszta   Reitter Ferenc<br />
Ez a lap egy ellenőrzött változatarészletek megjelenítése/elrejtése</p>
<p>ot bocstal új alapokra helyezte k az építési munkálatokat. te</p>
<p>&nbsp;</p>
<p>Pest gazdaságilag (pl. a malomipar miatt) jóval fejlettebb volt mint Buda, ahol még Szépítő Bizottmány sem működött.</p>
<p>A szabadságharc során súlyos sebeket kapott a város, és az autonómiáját is korlátozták.</p>
<p>ezidőtályt jt  „A jövendő Budapestjének plánuma” – Városfejlesztés a pesti Szépítő Bizottmány megszűnésétől a Fővárosi Közmunkatanács megalakulásáig (1857–1870) című előadásban a</p>
<p>&nbsp;</p>
<p>„A jövendő<br />
Budapestjének plánuma” – Városfejlesztés a pesti Szépítő<br />
Bizott mány megszűnésétől a Fővárosi Közmunkatanács<br />
megalakulásáig</p>
<p>jelenleg  . ról eszméletlen mennyiségű képet készítettek, a velük együtt azonnal le is léptekl.</p>
<p>&nbsp;</p>
<p>&nbsp;</p>
<p>ukisakka  . ünnepi ülésre került sor Mi történt? Mikor? Hol? Hogyan? Milyen szereplőkkel? Miért?</p>
