<p style="text-align: justify;">Kürti Attila lakótársunk meghívására meglátogatott bennünket dr. Oláh András a <a href="http://www.sutoipariegyesules.hu/" target="_blank">Sütőiparosok, pékek című szaklap</a> felelős szerkesztője és Németh István, aki a Fővárosi Sütőipari Vállalatnál dolgozott éveken át műszaki szakemberként. A találkozó célja az volt, hogy fényt derítsünk a pincében található rejtélyes kemence típusára, eredetére, funkciójára.</p>
<p style="text-align: justify;">A szakemberek azonnal megállapították, hogy egy ovális, búbos, magyar kemencéről van szó. Gyakorlott szemüknek azonnal feltűnt amit mi eddig nem vettünk észre, hogy egy szem korom nem található sem a belső boltozaton, sem a herdlapon, ahová vetették hajdan a kenyereket, sőt a herd le van betonozva, ami szakmailag helytelen, hiszen a betonon nem csúszik a vetőlapát.</p>
<p style="text-align: justify;">Az elképzelésünket, hogy hajdan az itt álló fogadót szolgálta ki cáfolták, mondván ez egy hatalmas, nagyjából 10 négyzetméteres építmény, mely kifejezetten pékkemence. (A fogadónak egy 2 négyzetméteres is elég lett volna.)</p>
<p style="text-align: justify;"><a href="http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSC_5399_1_700x.jpg"><img class="alignright size-medium wp-image-1294" style="margin: 5px;" title="Németh István, dr. Oláh András és Kürti Attila" src="http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSC_5399_1_700x-300x198.jpg" alt="" width="300" height="198" /></a>A kéménynek oldalt kellett volna lennie, de nem látszik a helye, bizonyára lebontották a Hild-féle 1841-es építkezés során. Megdőlni látszik az az elképzelésünk is, hogy Hild direkt hagyományozta az utókorra a kemencét (hogy legyen mit látogatni a XXI. század városi túrázóinak). Vendégeink szerint az ok prózai: Irtózatos mennyiségű tömör téglát, samottot használtak a hőtároló rész felépítéséhez és természetesen a boltozathoz, amit nagy munka lett volna lebontani és elszállítani, inkább itt hagyták az egészet.</p>
<p style="text-align: justify;">Ha képzeletben eltüntetjük a kemence utáni pincerekeszeket, akkor egy akkora helyhez jutunk, mely éppen elég a dagasztáshoz és a hosszú, akár 6 méteres vetőlapátok kezeléséhez, a pékmester az inasok és a segédek ügyködéséhez. (Megfontolandó, hogy ezt a bontást a valóságban is megtegyük, esetleg egy mini pékmúzeumot hozzunk itt létre...)</p>
<p style="text-align: justify;">A rejtélyek száma nemhogy csökkent, tovább növekedett. Hová tűnt a fűtés nyoma? Miért vakolták be? Talán az állagát akarták megóvni? Hol folytassuk a kutatást?</p>
<p style="text-align: justify;"><a href="mailto:gerselajos@gmail.com">Gerse Lajos</a>, a BME egyik hallgatója dolgozatot készült írni a kemence anyagának vizsgálatából, de megrekedt a dolog, talán azért, mert az Egyetem nem támogatta a kutatást. Lehet, hogy fel kellene újítani a vizsgálatokat?</p>
<p style="text-align: justify;">Lehet, hogy fel kellene venni a kapcsolatot a <a href="http://teglamuzeum.uw.hu/" target="_blank">Veszprémi Téglamúzeummal</a>, hogy a szakemberek az esetleg talált címeres téglák segítségével állapítsák meg az építmény korát.</p>
<p style="text-align: justify;">Dr. Oláh Lajos ígéretet tett, hogy konzultál egy az MTA-n dolgozó hölggyel, akinek a kutatási területe éppen az ipartörténet, azon belül pékek, pékségek története. Reményünk szerint lesz nyoma a kiadott iparengedélyek vagy egyéb dokumentumok között a pékségnek.</p>
<p style="text-align: justify;">Tehát tovább bonyolódott a helyzet. Vajon ezt követően mondhatjuk-e, hogy ez a város legidősebb kemencéje? Vajon előadhatjuk-e az 1838-as nagy pesti árvízhez kapcsolódó bizarr történetet? Feltételes módban talán igen. Várjuk az érdeklődőket a <a href="http://www.oroksegnapok.hu/index.php?oldal=kereses&amp;leiras=papn%F6velde&amp;hol=budapest&amp;x=0&amp;y=0" target="_blank">KÖN</a> alkalmából.</p>
<p style="text-align: justify;">JA</p>