Február 12-én a Pesti Vigadó megnyitásának 150. évfordulója alkalmából egynapos konferenciára került sor a Vigadó Makovecz termében a Magyar Művészeti Akadémia szervezésében. Délelőtt a múlt, délután a jelen és a jövő víziójával kapcsolatos előadások hangzottak el. Az ünnepség fényét az emberi erőforrások minisztere és a főpolgármester megnyitója emelte egy nagy halom fényképésszel, akik a politikusokkal együtt rövid úton távoztak. Neki valami más lehetett a fontos.

Az első előadó dr. Holló Szilvia Andrea PhD, Podmaniczky-díjas történész, kutató, térképtörténész, a Kincses Belváros Egyesület elnöke volt, nem utolsó sorban a házunk történetének legjobb ismerője.

Előadásban arról az időszakról beszélt, amikor már nem volt <a href="http://hu.wikipedia.org/wiki/Sz%C3%A9p%C3%ADt%C5%91_Bizotts%C3%A1g" target="_blank">Szépítő Bizottmány</a> (melynek a házunk kialakításában fontos szerepe volt) és még nem hozták létre a <a href="http://hu.wikipedia.org/wiki/F%C5%91v%C3%A1rosi_K%C3%B6zmunk%C3%A1k_Tan%C3%A1csa" target="_blank">Fővárosi Közmunkatanácsot</a>, mely a Szépítő Bizottmány legjobb hagyományait folytatta 1870 után. A két fontos szervezet híján a döntéseket ekkortájt a városatyák hozták konzultálva/figyelve a pesti közönségre.

A szépítőbizottmányt 1808-ben József Nádor hozta létre. A város fejlődése szempontjából három dolgot tartott fontosnak:
<ol>
	<li>pénzügyi háttér megteremtését,</li>
	<li>átgondolt szabályozási terv készítését,</li>
	<li>és egy politikától független szakmai szervezet létrehozása.</li>
</ol>
A rendezési tervet Hild János készítette, a szakmai szervezet, a Szépítő Bizottmány 1808-ban jött létre. A pénzügyi hátteret a városi telkek parcellázásából befolyt összeg fedezte.

Az 1838-as árvíz után a Szépítő Bizottmány építési szabályzatban rendelt új alapokat az építési munkákhoz. József Nádor halála és a szabadságharc következtében a Szépítő Bizottmány pénze a városhoz került, az intézmény lényegében csak papíron élt tovább. Utóda az Építészeti Bizottmány volt, melynek feladata csak az építési engedélyek kiadása volt. A Hild János féle rendezési tervet a város túlnőtte.

Reitter Ferenc
Ez a lap egy ellenőrzött változatarészletek megjelenítése/elrejtése

ot bocstal új alapokra helyezte k az építési munkálatokat. te

&nbsp;

Pest gazdaságilag (pl. a malomipar miatt) jóval fejlettebb volt mint Buda, ahol még Szépítő Bizottmány sem működött.

A szabadságharc során súlyos sebeket kapott a város, és az autonómiáját is korlátozták.

ezidőtályt jt  „A jövendő Budapestjének plánuma” – Városfejlesztés a pesti Szépítő Bizottmány megszűnésétől a Fővárosi Közmunkatanács megalakulásáig (1857–1870) című előadásban a

&nbsp;

„A jövendő
Budapestjének plánuma” – Városfejlesztés a pesti Szépítő
Bizott mány megszűnésétől a Fővárosi Közmunkatanács
megalakulásáig

jelenleg  . ról eszméletlen mennyiségű képet készítettek, a velük együtt azonnal le is léptekl.

&nbsp;

&nbsp;

ukisakka  . ünnepi ülésre került sor Mi történt? Mikor? Hol? Hogyan? Milyen szereplőkkel? Miért?