INSERT INTO `wp_posts` (`ID`, `post_author`, `post_date`, `post_date_gmt`, `post_content`, `post_title`, `post_excerpt`, `post_status`, `comment_status`, `ping_status`, `post_password`, `post_name`, `to_ping`, `pinged`, `post_modified`, `post_modified_gmt`, `post_content_filtered`, `post_parent`, `guid`, `menu_order`, `post_type`, `post_mime_type`, `comment_count`) VALUES
(670, 19, '2011-08-28 11:43:05', '2011-08-28 09:43:05', '<p style=\"text-align: justify;\"><strong>Nagy szeretettel vártuk Emmi nénit, Brassai Józsefnét, a Libál optika tulajdonosát az Arany Oroszlán Klub első beszélgetésére, akit kedves egyénisége, nagyszerű szakértelme a Belváros egyik legismertebb, köztiszteletnek örvendő polgárává tett. Nem ért bennünket csalódás. Több mint egy órán át hallgathattuk a 94 éves, igen szerény hölgy szépen formált mondatait, a szó szerint „köztünk élő” történelemről, a hivatásról, az okos, találékony segíteni akarásról, segíteni tudásról…</strong></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Az 1838-as nagy <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/1838-as_pesti_%C3%A1rv%C3%ADz\" target=\"_blank\">pesti árvíz</a> levonulását követő időben a város szépen gyarapodott. A körzők kellettek a híres építészeknek, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Ybl_Mikl%C3%B3s\" target=\"_blank\">Ybl Miklósnak</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Lechner_%C3%96d%C3%B6n\" target=\"_blank\">Lechner Ödönnek</a> és kor többi mérnökének, akik csodálatos palotákat terveztek abban az időben.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Sz%C3%A9chenyi_Istv%C3%A1n\" target=\"_blank\">Széchenyi István</a> (vagy talán <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/De%C3%A1k_Ferenc\" target=\"_blank\">Deák Ferenc</a>) hívta meg Magyarországra a <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Morvaorsz%C3%A1g\" target=\"_blank\">Morvaországban</a> született, tevékeny körzőkészítő mestert Antony Libált. A Bécsből Pestre költözött „Circle Meister” üzlete hamarosan szépen prosperált a Curia utcában egy régi, kis házban. (Az első Libál üzlet más források szerint valahol a mai Mátyás pince helyén, az Irányi utcában volt.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Később rájött, hogy optikával is érdemes foglalkozni, erre az 1850-es évektől sort is kerített. Az alapanyagok mind külföldről érkeztek, híres ügyfelei közé tartozott Arany János, Petőfi, Madách, Deák Ferenc, sőt a kor híres orvosai, Hirschler Ignác, Lippai Gáspár, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Semmelweis_Ign%C3%A1c\" target=\"_blank\">Semmelweis Ignác</a>.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Libál úr később üzembe helyezett egy lábbal hajtott, áttétellel szerelt svéd csiszológépet, amellyel nem üveget, hanem „hegyi <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Jegec\" target=\"_blank\">jegecet</a>” (hegyikristályt) csiszolt. Ezt természetesen csak a főnemesek, nemes emberek, akiknek sok pénzük volt, tudták megvenni.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/kornyek.jpg\"><img class=\"alignleft size-medium wp-image-585\" style=\"margin: 5px;\" title=\"A környék térképe a régi (1871) és a nagyjából mostani utcanevekkel (Budapest Levéltár)\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/kornyek-300x198.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"198\" /></a>Ezt követően jött a bí üveg, ami lehetővé tette az optika széleskörű elterjedését Magyarországon. (Bí üveggel dédapáink drótkeretes szemüvegében találkozhattunk, mindkét felülete domború volt.) <a class=\"lbpModal\" title=\"Kezdetek\" href=\"http://www.youtube.com/v/MNlnQodjrF0&fmt\">[VIDEÓ: Kezdetek]</a> </p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Később a Curia utcából az üzlet a Veres Pálné utcába, egy a jelenlegi üzlettel szemben levő házba költözött. Abban az időben itt még a Duna árterülete volt, ezért hat lépcsőfokot kellett megtenni, hogy az üzletbe jussanak.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Antony Libál üzletét 1877-ben jegyezték be a korabeli cégbíróságnál. Nagy vevőkörrel rendelkezett, akik közül sokan vidékiek, sőt külföldiek voltak. A heti piacra kocsin szállították az üzletből a szemüvegeket.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Akkortájt három, a Mississippi homokjából öntött kővel csiszolták a keretbe az üvegeket. Lencsét akkor még nem készítettek Magyarországon, azok Csehországból, Németországból érkeztek. Optikákat, bí üvegeket az első világháború háború alatt kezdtek csiszolni, főleg kitört kirakatüvegekből.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Libál bácsi a körzőkhöz és az optikához értett, a felesége, a rendkívül ügyes, okos Eszti néni pedig az üzletet vitte. Öt gyerekük született (Lajos, Erzsébet, Imre, Rózsi, Ilonka), akik közül három lett optikus, de egyik sem maradt meg a szakmában.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A Libál családnak (a gyerekeknek és az unokatestvéreknek) összesen hét üzletük volt a korabeli Budapesten. Itt érdekes történetek következtek arról, hogy bizony azok, akik nem maguk hozták össze az üzletet, azoké hamar „széjjelszaladt”. A lóversenyezés, egy nemesi származású feleség, akinek a jóvoltából az ura többet járt vadászni, mint az üzletbe, nem volt jó hatással az üzletre.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Az ifjabb Libál Lajos mesélt Emmi néninek ezekről az időkről. Eszti néni mindent megadott a „fiúknak”, hogy jól elvégezzék a munkájukat. Az alkalmazottak gyakran éjjel 11-ig dolgoztak.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Eszti néni elég hamar meghalt, még a 20-as években. Az üzletet ezt követően az idős Libál Lajos vitte az alkalmazottakkal. Az első világháború „betett mindennek”, majd jött a kommün…</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/llajos.jpg\"><img class=\"alignleft size-medium wp-image-615\" style=\"margin: 5px;\" title=\"Emmi néni üzlete a Veres Pálné utcában\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/llajos-201x300.jpg\" alt=\"\" width=\"201\" height=\"300\" /></a>A háború után megszaporodott a látszerészek száma. Mind a hazai, mind a külföldről érkezett optikusok száma megnőtt. A „hatlépcsős” épületből a mai Veres Pálné utcába költöztek, a mostani Éva szabó üzletének a helyére. A ház Putnoki kegyelmes úré volt, a második emeletig piros szőnyeggel a lépcsőházban. Az udvarban volt a műhely, és elől volt az üzlet – 1932-ig.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A Libál unokahúgok és a Doór lányok is itt tanultak, az utóbbiak később egy új, látszerész nemzetséget alapítottak.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Az idősebb Libál Lajos talán 1929-1930 körül halt meg, az üzlet három testvéré, Rózsié, Imréé és Ilonáé lett. A gazdasági válság alatt a három tulajdonos két alkalmazottal, nagyon nehezen vitte a boltot.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">1937-ben a háború előszelére indult meg a komoly forgalom, Emmi néni ekkor került az üzletbe. Az optikán kívül esőmérővel, szélsebesség mérővel, fokolókkal és hasonlókkal foglalkoztak, de ezekből sajnos nem maradt semmi, mert 1952 októberében az államosítás során elvitték mindet.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Hasonló sorsra jutott a műszem készlet, mely Schwarzwald-ból származott. A szemprotézisek kisiparilag, üvegfújással készültek. Volt olyan, amelyet a sérült szemre tettek rá, de volt olyan is, amelyet az eltávolított szemtestet helyére kellett illeszteni. Nagyon sok embernek volt fél szeme a háborús repeszdarabok, a mainál több fizikai munka, és egyéb balesetek miatt. Külön volt jobb, és bal műszem. A behelyezés attól függött, hogy az orvos mennyit távolított el a szemmozgató izmokból. Emmi néni nagyon jól értett ezekhez, volt, hogy egyetlen nap alatt 32-t eladott. Nem volt könnyű behelyezni, kivenni, megtanítani a fertőtlenítését, használatát, ápolását. Ma is létezik ilyesmi, de az államosítás óta nem tartozik az üzlet profiljába.<a class=\"lbpModal\" title=\"Műszemek\" href=\"http://www.youtube.com/v/mafuhHs9k9U&fmt\">[VIDEÓ: Műszemek]</a></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Hogy került Emmi néni az üzletbe? „Liga gyerek” volt, aki az első világháború után – hogy egyáltalán életben maradjon – a Gyermekmentő Liga segítségével, Belgiumba, egy gabona nagykereskedőhöz került. Első osztályba nem járt, mert itthon már nem tudta elkezdeni az iskolát, Belgiumban még nem tudott flamandul, ezért csak a második osztályban kezdett tanulni. A bácsi nagyon szerette őt, de „a néni szemétől félt”. Idős korára értette meg, hogy a nő vigyáz a gyerekre, a férfi játszik vele. A szigorú szemekben a féltés, a gondosság látszott. Örökbe akarták fogadni, de ő mindig hazavágyott. <a class=\"lbpModal\" title=\"Belgium\" href=\"http://www.youtube.com/v/EPUgCywtukQ&fmt\">[VIDEÓ: Belgium]</a> </p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Közben elveszítette édesanyját. „Aki az édesanyját veszíti el, az teljesen árva. Aki az édesapját veszíti el, az csak félárva, mert a mama mindent pótol.”</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Amikor végleg hazaért a belgiumi és svájci évek után, nyelvi gondjai voltak. Keverte a flamandot és a „switzer düts”-t a magyarral, nehezen talált munkát. Olyasmivel szeretett volna foglalkozni, amiből megélhet. Négy testvére már volt „valaki”, ő még „senki”. Iparra gondolt, az órás vagy ötvös szakma tetszett neki.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Egyszer eltörött az apuka szemüvegkerete, Emmi néni szaladgált Gödöllőn a nyaralás alatt, hogy megcsináltassa, és végül látta, hogyan javítják meg. Megtetszett neki, itthon, üzletről üzletre járt, hogy felvegyék tanulónak, de nagyon sok pénzbe került volna. Végül egy unokatestvére révén, aki az iparügyi minisztériumban ismerte az egyik vezetőt, került Libálékhoz. A papa (aki természetrajz szakos tanár, és iskolaigazgatóként ment nyugdíjba) megnyugodott, hogy neki is lesz a kezében valami… Jött a háború, és bizony, Emmi néni tartotta el a családot. Helyt tudott állni annak ellenére, hogy a Mester utca 5-ben – ahol laktak – a bombázás alatt három emelet rászakadt az óvóhelyen, súlyos fejsérülést okozva.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni a háború után ismerkedett meg Brassai Józseffel. „Isten áldotta jó ember volt.” Már 35 éve elmúlt, hogy meghalt. „Apám volt, barátom volt, társam volt, mindenem volt, nagyon jó ember volt.” Büszke volt Emmi nénire. Csak egy „dolog” volt közöttük: Miért nem jössz hamarébb?</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni lassan 74 éve dolgozik az üzletben. A szakmának egyetlen nagy problémája van – csinálni kell. Ez a fő. Az üzletajtó kinyíljon, és ha a vevő jön, és van pénze, megtalálja azt, amire szüksége van. Ha esik, ha fúj, az ajtónak ki kell nyílnia. (Egyszer Emmi néni Olaszországban megbetegedett, mentő hozta haza Velencéből. Másnap már kinyitotta az üzletet, nem tudták rábeszélni, hogy néhány napot pihenjen…)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Bátyja (a később <a href=\"http://www.kfki.hu/physics/historia/historia/egyen.php?namenev=nemeskeri&amp;nev5=Nemesk%E9ri+J%E1nos\" target=\"_blank\">Nemeskéri János</a> néven híressé vált antropológus) <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Bartucz_Lajos\" target=\"_blank\">Bartucz Lajos</a> professzor mellett gyakornok volt. A hajdúk antropológiájáról írt disszertációjához, illetve az <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Iv%C3%A1d\" target=\"_blank\">ivádi</a> kutatásaihoz rengeteg adatot összegyűjtött, és megkérte Emmi nénit, esténként segítsen neki rendszerezni. Így került a gyakorló optikus közvetlen kapcsolatba az antropológiával. Jó szeme volt a rajzhoz, felfogta, hogy mennyire más az emberek orra, koponyaformája, megismerte a semmi orrt, a kampós orrt, pisze orrt, a keleties palacsinta arcot, és ettől kezdve azt nézte, hogy kinek, milyen keret áll a legjobban tekintetbe véve a méreteket, a pupilla elhelyezkedését és még sok mindent…</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A legjobb szemüveggel sem lehet látni, ha nem ül be az arcba. A döntő az, hogy kapcsolódik az orrnál, a halántéknál és a fülnél.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Már a háború után elkezdtek kereteket készíteni celluloidból, de csak egy-egy méretet. Az optika csak üvegből készült, mely nagy dioptria esetén igen súlyos volt. Kisméretű üvegek kellettek ilyenkor, hogy ne sebesedjen ki az orrnyereg. Ez a kisebesedés néha még műtéthez is vezetett. A vatta, a kipárnázás még rosszabb volt, mert a bacilusok melegágyává vált az orrnyereg. Csak az segített, ha sok-sok munkával a keretet igazították pontosan az orrhoz.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24353_02_JA.jpg\"><img class=\"alignright size-medium wp-image-587\" style=\"margin: 5px;\" title=\"Emmi néni - 2011 augusztus\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24353_02_JA-202x300.jpg\" alt=\"\" width=\"202\" height=\"300\" /></a>Voltak különleges esetek. Egy bolgárkertész lánya nagyon hirtelen nőtt meg, a szem nem tudja ilyenkor követni a test méretét, és erősen mínuszos lett, 32 dioptriát írt fel neki az orvos. A háború után képtelenség volt ilyen lencsét beszerezni. Emmi néni nem esett kétségbe. Klein néni zálogháza az Irányi utcában volt, ott látott egy ólomkristály pohárkészletet, melynek egyik darabját megvette, gyémánttal kivágta a lencséhez szükséges részt, és a Vígszínház mögött, egy pincében dolgozó, templomablak készítő mesterrel csiszoltatta meg a szükséges méretre. Amikor a papa meglátta a kész szemüveget, elsírta magát boldogságában. A leány lehajolt hozzá, úgy puszilgatta, hiszen „megnyílt előtte a világ, látott”. <a class=\"lbpModal\" title=\"Kezdetek\" href=\"http://www.youtube.com/v/o1LBbe3grq0&fmt\">[VIDEÓ: 32 dioptria]</a> </p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Egy kis fiúcska, egy festőművész gyermeke, hályoggal született. Nem értették, hogy a gyerek mindenhová mászott, és mindent a kezével akart tudomásul venni. Körülbelül nyolc éves volt, amikor meg lehetett műteni. Ezt követően Emmi néni egy felnőtt keretből állított össze neki szemüveget. „Amikor a mamával együtt bejött és rátettem a szemüveget, nézett, és először csak elkezdett picit dadogni, anyu, te ilyen csodálatosan szép vagy? Ez volt az első szava. Sok munka volt a szemüvegen, de megérte.”</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Ezek olyan apró kis momentumok az életben, melyek erőt adnak a többihez. Ezek azok a pillanatok, amelyeket nem lehet elfelejteni.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni jó érzékkel tudja kiválasztani a szükséges keretet. Néha olyan trükköt alkalmaz, hogy a keskeny arcú klienseinek gyermek keretet ad, és felnőtt, hosszú szárral szerkeszti össze. A szemüveget végül is a koponyára dolgozza rá, hogy kényelmesen, jól lásson az illető.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Mindig bújta a könyveket. Az ember szeme, sohasem ideális, mindig torz egy kicsit. Ha cilinderes, nem fókuszpontja, hanem fókuszvonala van, ezt kell korrigálni ellenirányban. Az egész rendszer ráadásul állandó mozgásban van. Másként látunk reggel fáradtan, vagy este. Két egyforma óránk, két egyforma percünk nincs. Ha jól korrigálunk, csodálatos képet kapunk – tartja. <a class=\"lbpModal\" title=\"Az optikáról\" href=\"http://www.youtube.com/v/nOLxeKQumPE&fmt\">[VIDEÓ: Az optikáról]</a> </p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni ragaszkodik ahhoz, hogy a szemüveget az orvos írja fel, ő pedig megcsinálja. Persze van rá eset, hogy változtatni kell. Egy ifjú katona a közeli Tiszti Kaszinóból, megkapta a szép új szemüvegét, jött panaszkodni, hogy valahogy idegen neki. Emmi néni visszaküldte az orvoshoz, ám a tanár úr azt mondta, majd pár nap múlva megszokja. A fiatal tiszt elesett, és eltörte a karját. Kiderült, hogy 90 fok eltéréssel írták fel neki a szemüveget a helyes szöghöz képest, az orvos nem figyelt a keresztcylinderre. Az orvos is ember, ő is vét. Nagyon sok hiba van. „Mindig ellenőriznem kell az orvost.” Levezeti az ember, hogy ilyen cylinder ebbe a helyzetbe hajlítva ezt és ezt hozza ki… A napokban is volt egy ilyen eset, meg is köszönte az orvos. Volt orvos, aki felhívott és kérdezte, Emmikém, mit rontottam el? Akkor én bemondtam, hogy ez, meg ez a pupilla, nem vághat. Mérje csak meg nyugodtan.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">ENSZ tisztviselők, festők, művészek, nagyon híres keramikus Olaszországból, Sík Sándor, Bánk érsek úr, Lékai László bíboros úr, református püspök, rabbik fordultak meg az üzletben. „Nekik látniuk kell!”</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Persze nekik könnyű szemüveget készíteni, de itt vannak a kisgyerekek, az a nagy probléma! Nagyon fontos, hogy „a ki nem dolgozott arcra” beüljön a szemüveg. A gyerek egyből lekapja. Egy családban a fiúknak nagyon magas, 11-12 dioptriás szemüvegük volt, és a gyermekük is rövidlátónak született. A nyolchónapos gyereknek kerestek keretet a kis pofijára, ő pedig, mint egy kis macska, azonnal lekotorta. Ám amikor belekerült az üveg, elkezdett visongatni a boldogságtól, mert megnyílt előtte a világ. „Igen nagy dolog, amikor az emberek megkapják a látást.”</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni egész életében állva szolgálta ki a vevőket, és amikor bezárt az üzlet, a csiszolókő mellett folytatta a munkát. Bizony nagy erőt kíván, hogy a gép ki ne vágja a megmunkálandó lencsét, és az fogyjon is. 10-14 dioptriánál nagyon vastag a szél. Egyik-másik nagyon kemény, nehezen csiszolható üvegből készült.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Ma főleg műanyag lencséket használnak, mert az ilyen optika könnyebb, és tudnak olyan kemény bevonatot képezni rajta, amely tartós, mint az üveg. Jöttek, és jönnek lassan 74 év óta a vevők, Emmi néni pedig halad a korral. Pontosan tudja, hol lehet, és honnan érdemes a legbonyolultabb optikákat beszerezni, és az egyik miért jobb, mint a másik. Érdemes hallgatni rá, mert az is előfordul, hogy a horribilis áru, vékonyított lencsék helyett a szemnek jobb, kényelmesebb a kevésbé drága.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni hívő. A puszta létem, hogy itt vagyok azok ellenére, amiken átmentem, hihetetlen. Soha nem kérek többet, mint amennyit nekem a Teremtő kimért. Az utat végig kell járni, és még nem vagyok egészen a végén…</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Mi is ebben reménykedünk… Ez Emmi néni „pici élete”.</p>\r\n&nbsp;\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n&nbsp;\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Augusztus 12-én, pénteken 17:30-kor vendégül látjuk a klubban egy kis beszélgetésre Emi nénit, a <a href=\"http://libaloptika.freeweb.hu/\" target=\"_blank\">Libál optika</a> tulajdonosát. Emi néni egy végtelenül kedves, idős hölgy, akinek az üzletébe hazamegyünk, hiszen emberemlékezet óta ő készítette és készíti ma is a felmenőink, a gyerekeink, és a barátaink szemüvegeit is. (Ódon üzlete ma már ipari műemlék, még kifesteni sem szabad...).</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Igen, rettenetesen rég óta, hiszen Emi néni 95 éves, és 1937 óta, 74 éve(!) aktívan dolgozik. Nem csak aktívan, hanem kitűnő minőségben is. Megdöbbentő, hogy a világ különböző pontjain gyártott, legújabb proporcionális, műanyag lencsék tulajdonságait, a felületkezelés legfrissebb technológiáit... naprakészen ismeri.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Az idős hölgy fivére volt <a href=\"http://mek.niif.hu/00300/00355/html/ABC10888/11181.htm\" target=\"_blank\">Nemeskéri tanár úr</a>, a híres antropológus, aki a <a href=\"http://www.dia.pool.pim.hu/html/muvek/MERAY/meray00047/meray00174/meray00174\" target=\"_blank\">Nagy Imre per áldozatait exhumálta</a> 1989-ben. Talán a professzor úrtól tanulta, hogy mire kell ügyelni egy szemüvegkeret kiválasztásánál?</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Pénteken igyekszünk Emi néni titkait kideríteni... Hogy képes valaki ennyi időn keresztül fizikailag, szellemileg az élvonalban maradni? Hogy képes átvészelni bombatámadást, államosítást, forradalmat, rendszerváltozást úgy, hogy a békessége változatlanul megmarad? Kiknek, milyen híres embereknek készített szemüveget? Hogy kell lehetetlennek látszó feladatokat megoldani? ...</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Szeretettel várjuk az érdeklődőket egy érdekes, és bizonyára tanulságos beszélgetésre...</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">JA</p>', 'Emmi néni pici élete', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '519-revision-41', '', '', '2011-08-28 11:43:05', '2011-08-28 09:43:05', '', 519, 'http://oroszlanklub.com/?p=670', 0, 'revision', '', 0),
(671, 19, '2011-08-28 12:35:55', '2011-08-28 10:35:55', '<p style=\"text-align: justify;\"><strong>Nagy szeretettel vártuk Emmi nénit, Brassai Józsefnét, a Libál optika tulajdonosát az Arany Oroszlán Klub első beszélgetésére, akit kedves egyénisége, nagyszerű szakértelme a Belváros egyik legismertebb, köztiszteletnek örvendő polgárává tett. Nem ért bennünket csalódás. Több mint egy órán át hallgathattuk a 94 éves, igen szerény hölgy szépen formált mondatait, a szó szerint „köztünk élő” történelemről, a hivatásról, az okos, találékony segíteni akarásról, segíteni tudásról…</strong></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Az 1838-as nagy <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/1838-as_pesti_%C3%A1rv%C3%ADz\" target=\"_blank\">pesti árvíz</a> levonulását követő időben a város szépen gyarapodott. A körzők kellettek a híres építészeknek, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Ybl_Mikl%C3%B3s\" target=\"_blank\">Ybl Miklósnak</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Lechner_%C3%96d%C3%B6n\" target=\"_blank\">Lechner Ödönnek</a> és kor többi mérnökének, akik csodálatos palotákat terveztek abban az időben.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Sz%C3%A9chenyi_Istv%C3%A1n\" target=\"_blank\">Széchenyi István</a> (vagy talán <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/De%C3%A1k_Ferenc\" target=\"_blank\">Deák Ferenc</a>) hívta meg Magyarországra a <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Morvaorsz%C3%A1g\" target=\"_blank\">Morvaországban</a> született, tevékeny körzőkészítő mestert Antony Libált. A Bécsből Pestre költözött „Circle Meister” üzlete hamarosan szépen prosperált a Curia utcában egy régi, kis házban. (Az első Libál üzlet más források szerint valahol a mai Mátyás pince helyén, az Irányi utcában volt.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Később rájött, hogy optikával is érdemes foglalkozni, erre az 1850-es évektől sort is kerített. Az alapanyagok mind külföldről érkeztek, híres ügyfelei közé tartozott Arany János, Petőfi, Madách, Deák Ferenc, sőt a kor híres orvosai, Hirschler Ignác, Lippai Gáspár, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Semmelweis_Ign%C3%A1c\" target=\"_blank\">Semmelweis Ignác</a>.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Libál úr később üzembe helyezett egy lábbal hajtott, áttétellel szerelt svéd csiszológépet, amellyel nem üveget, hanem „hegyi <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Jegec\" target=\"_blank\">jegecet</a>” (hegyikristályt) csiszolt. Ezt természetesen csak a főnemesek, nemes emberek, akiknek sok pénzük volt, tudták megvenni.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/kornyek.jpg\"><img class=\"alignleft size-medium wp-image-585\" style=\"margin: 5px;\" title=\"A környék térképe a régi (1871) és a nagyjából mostani utcanevekkel (Budapest Levéltár)\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/kornyek-300x198.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"198\" /></a>Ezt követően jött a bí üveg, ami lehetővé tette az optika széleskörű elterjedését Magyarországon. (Bí üveggel dédapáink drótkeretes szemüvegében találkozhattunk, mindkét felülete domború volt.) <a class=\"lbpModal\" title=\"Kezdetek\" href=\"http://www.youtube.com/v/MNlnQodjrF0&fmt\">[VIDEÓ: Kezdetek]</a> </p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Később a Curia utcából az üzlet a Veres Pálné utcába, egy a jelenlegi üzlettel szemben levő házba költözött. Abban az időben itt még a Duna árterülete volt, ezért hat lépcsőfokot kellett megtenni, hogy az üzletbe jussanak.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Antony Libál üzletét 1877-ben jegyezték be a korabeli cégbíróságnál. Nagy vevőkörrel rendelkezett, akik közül sokan vidékiek, sőt külföldiek voltak. A heti piacra kocsin szállították az üzletből a szemüvegeket.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Akkortájt három, a Mississippi homokjából öntött kővel csiszolták a keretbe az üvegeket. Lencsét akkor még nem készítettek Magyarországon, azok Csehországból, Németországból érkeztek. Optikákat, bí üvegeket az első világháború háború alatt kezdtek csiszolni, főleg kitört kirakatüvegekből.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Libál bácsi a körzőkhöz és az optikához értett, a felesége, a rendkívül ügyes, okos Eszti néni pedig az üzletet vitte. Öt gyerekük született (Lajos, Erzsébet, Imre, Rózsi, Ilonka), akik közül három lett optikus, de egyik sem maradt meg a szakmában.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A Libál családnak (a gyerekeknek és az unokatestvéreknek) összesen hét üzletük volt a korabeli Budapesten. Itt érdekes történetek következtek arról, hogy bizony azok, akik nem maguk hozták össze az üzletet, azoké hamar „széjjelszaladt”. A lóversenyezés, egy nemesi származású feleség, akinek a jóvoltából az ura többet járt vadászni, mint az üzletbe, nem volt jó hatással az üzletre.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Az ifjabb Libál Lajos mesélt Emmi néninek ezekről az időkről. Eszti néni mindent megadott a „fiúknak”, hogy jól elvégezzék a munkájukat. Az alkalmazottak gyakran éjjel 11-ig dolgoztak.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Eszti néni elég hamar meghalt, még a 20-as években. Az üzletet ezt követően az idős Libál Lajos vitte az alkalmazottakkal. Az első világháború „betett mindennek”, majd jött a kommün…</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/llajos.jpg\"><img class=\"alignleft size-medium wp-image-615\" style=\"margin: 5px;\" title=\"Emmi néni üzlete a Veres Pálné utcában\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/llajos-201x300.jpg\" alt=\"\" width=\"201\" height=\"300\" /></a>A háború után megszaporodott a látszerészek száma. Mind a hazai, mind a külföldről érkezett optikusok száma megnőtt. A „hatlépcsős” épületből a mai Veres Pálné utcába költöztek, a mostani Éva szabó üzletének a helyére. A ház Putnoki kegyelmes úré volt, a második emeletig piros szőnyeggel a lépcsőházban. Az udvarban volt a műhely, és elől volt az üzlet – 1932-ig.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A Libál unokahúgok és a Doór lányok is itt tanultak, az utóbbiak később egy új, látszerész nemzetséget alapítottak.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Az idősebb Libál Lajos talán 1929-1930 körül halt meg, az üzlet három testvéré, Rózsié, Imréé és Ilonáé lett. A gazdasági válság alatt a három tulajdonos két alkalmazottal, nagyon nehezen vitte a boltot.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">1937-ben a háború előszelére indult meg a komoly forgalom, Emmi néni ekkor került az üzletbe. Az optikán kívül esőmérővel, szélsebesség mérővel, fokolókkal és hasonlókkal foglalkoztak, de ezekből sajnos nem maradt semmi, mert 1952 októberében az államosítás során elvitték mindet.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Hasonló sorsra jutott a műszem készlet, mely Schwarzwald-ból származott. A szemprotézisek kisiparilag, üvegfújással készültek. Volt olyan, amelyet a sérült szemre tettek rá, de volt olyan is, amelyet az eltávolított szemtestet helyére kellett illeszteni. Nagyon sok embernek volt fél szeme a háborús repeszdarabok, a mainál több fizikai munka, és egyéb balesetek miatt. Külön volt jobb, és bal műszem. A behelyezés attól függött, hogy az orvos mennyit távolított el a szemmozgató izmokból. Emmi néni nagyon jól értett ezekhez, volt, hogy egyetlen nap alatt 32-t eladott. Nem volt könnyű behelyezni, kivenni, megtanítani a fertőtlenítését, használatát, ápolását. Ma is létezik ilyesmi, de az államosítás óta nem tartozik az üzlet profiljába.<a class=\"lbpModal\" title=\"Műszemek\" href=\"http://www.youtube.com/v/mafuhHs9k9U&fmt\">[VIDEÓ: Műszemek]</a></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Hogy került Emmi néni az üzletbe? „Liga gyerek” volt, aki az első világháború után – hogy egyáltalán életben maradjon – a Gyermekmentő Liga segítségével, Belgiumba, egy gabona nagykereskedőhöz került. Első osztályba nem járt, mert itthon már nem tudta elkezdeni az iskolát, Belgiumban még nem tudott flamandul, ezért csak a második osztályban kezdett tanulni. A bácsi nagyon szerette őt, de „a néni szemétől félt”. Idős korára értette meg, hogy a nő vigyáz a gyerekre, a férfi játszik vele. A szigorú szemekben a féltés, a gondosság látszott. Örökbe akarták fogadni, de ő mindig hazavágyott. <a class=\"lbpModal\" title=\"Belgium\" href=\"http://www.youtube.com/v/EPUgCywtukQ&fmt\">[VIDEÓ: Belgium]</a> </p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Közben elveszítette édesanyját. „Aki az édesanyját veszíti el, az teljesen árva. Aki az édesapját veszíti el, az csak félárva, mert a mama mindent pótol.”</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Amikor végleg hazaért a belgiumi és svájci évek után, nyelvi gondjai voltak. Keverte a flamandot és a „switzer düts”-t a magyarral, nehezen talált munkát. Olyasmivel szeretett volna foglalkozni, amiből megélhet. Négy testvére már volt „valaki”, ő még „senki”. Iparra gondolt, az órás vagy ötvös szakma tetszett neki.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Egyszer eltörött az apuka szemüvegkerete, Emmi néni szaladgált Gödöllőn a nyaralás alatt, hogy megcsináltassa, és végül látta, hogyan javítják meg. Megtetszett neki, itthon, üzletről üzletre járt, hogy felvegyék tanulónak, de nagyon sok pénzbe került volna. Végül egy unokatestvére révén, aki az iparügyi minisztériumban ismerte az egyik vezetőt, került Libálékhoz. A papa (aki természetrajz szakos tanár, és iskolaigazgatóként ment nyugdíjba) megnyugodott, hogy neki is lesz a kezében valami… Jött a háború, és bizony, Emmi néni tartotta el a családot. Helyt tudott állni annak ellenére, hogy a Mester utca 5-ben – ahol laktak – a bombázás alatt három emelet rászakadt az óvóhelyen, súlyos fejsérülést okozva.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni a háború után ismerkedett meg Brassai Józseffel. „Isten áldotta jó ember volt.” Már 35 éve elmúlt, hogy meghalt. „Apám volt, barátom volt, társam volt, mindenem volt, nagyon jó ember volt.” Büszke volt Emmi nénire. Csak egy „dolog” volt közöttük: Miért nem jössz hamarébb?</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni lassan 74 éve dolgozik az üzletben. A szakmának egyetlen nagy problémája van – csinálni kell. Ez a fő. Az üzletajtó kinyíljon, és ha a vevő jön, és van pénze, megtalálja azt, amire szüksége van. Ha esik, ha fúj, az ajtónak ki kell nyílnia. (Egyszer Emmi néni Olaszországban megbetegedett, mentő hozta haza Velencéből. Másnap már kinyitotta az üzletet, nem tudták rábeszélni, hogy néhány napot pihenjen…)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Bátyja (a később <a href=\"http://www.kfki.hu/physics/historia/historia/egyen.php?namenev=nemeskeri&amp;nev5=Nemesk%E9ri+J%E1nos\" target=\"_blank\">Nemeskéri János</a> néven híressé vált antropológus) <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Bartucz_Lajos\" target=\"_blank\">Bartucz Lajos</a> professzor mellett gyakornok volt. A hajdúk antropológiájáról írt disszertációjához, illetve az <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Iv%C3%A1d\" target=\"_blank\">ivádi</a> kutatásaihoz rengeteg adatot összegyűjtött, és megkérte Emmi nénit, esténként segítsen neki rendszerezni. Így került a gyakorló optikus közvetlen kapcsolatba az antropológiával. Jó szeme volt a rajzhoz, felfogta, hogy mennyire más az emberek orra, koponyaformája, megismerte a semmi orrt, a kampós orrt, pisze orrt, a keleties palacsinta arcot, és ettől kezdve azt nézte, hogy kinek, milyen keret áll a legjobban tekintetbe véve a méreteket, a pupilla elhelyezkedését és még sok mindent…</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A legjobb szemüveggel sem lehet látni, ha nem ül be az arcba. A döntő az, hogy kapcsolódik az orrnál, a halántéknál és a fülnél.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Már a háború után elkezdtek kereteket készíteni celluloidból, de csak egy-egy méretet. Az optika csak üvegből készült, mely nagy dioptria esetén igen súlyos volt. Kisméretű üvegek kellettek ilyenkor, hogy ne sebesedjen ki az orrnyereg. Ez a kisebesedés néha még műtéthez is vezetett. A vatta, a kipárnázás még rosszabb volt, mert a bacilusok melegágyává vált az orrnyereg. Csak az segített, ha sok-sok munkával a keretet igazították pontosan az orrhoz.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24353_02_JA.jpg\"><img class=\"alignright size-medium wp-image-587\" style=\"margin: 5px;\" title=\"Emmi néni - 2011 augusztus\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24353_02_JA-202x300.jpg\" alt=\"\" width=\"202\" height=\"300\" /></a>Voltak különleges esetek. Egy bolgárkertész lánya nagyon hirtelen nőtt meg, a szem nem tudja ilyenkor követni a test méretét, és erősen mínuszos lett, 32 dioptriát írt fel neki az orvos. A háború után képtelenség volt ilyen lencsét beszerezni. Emmi néni nem esett kétségbe. Klein néni zálogháza az Irányi utcában volt, ott látott egy ólomkristály pohárkészletet, melynek egyik darabját megvette, gyémánttal kivágta a lencséhez szükséges részt, és a Vígszínház mögött, egy pincében dolgozó, templomablak készítő mesterrel csiszoltatta meg a szükséges méretre. Amikor a papa meglátta a kész szemüveget, elsírta magát boldogságában. A leány lehajolt hozzá, úgy puszilgatta, hiszen „megnyílt előtte a világ, látott”. <a class=\"lbpModal\" title=\"Kezdetek\" href=\"http://www.youtube.com/v/o1LBbe3grq0&fmt\">[VIDEÓ: 32 dioptria]</a> </p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Egy kis fiúcska, egy festőművész gyermeke, hályoggal született. Nem értették, hogy a gyerek mindenhová mászott, és mindent a kezével akart tudomásul venni. Körülbelül nyolc éves volt, amikor meg lehetett műteni. Ezt követően Emmi néni egy felnőtt keretből állított össze neki szemüveget. „Amikor a mamával együtt bejött és rátettem a szemüveget, nézett, és először csak elkezdett picit dadogni, anyu, te ilyen csodálatosan szép vagy? Ez volt az első szava. Sok munka volt a szemüvegen, de megérte.”</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Ezek olyan apró kis momentumok az életben, melyek erőt adnak a többihez. Ezek azok a pillanatok, amelyeket nem lehet elfelejteni.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni jó érzékkel tudja kiválasztani a szükséges keretet. Néha olyan trükköt alkalmaz, hogy a keskeny arcú klienseinek gyermek keretet ad, és felnőtt, hosszú szárral szerkeszti össze. A szemüveget végül is a koponyára dolgozza rá, hogy kényelmesen, jól lásson az illető.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Mindig bújta a könyveket. Az ember szeme, sohasem ideális, mindig torz egy kicsit. Ha cilinderes, nem fókuszpontja, hanem fókuszvonala van, ezt kell korrigálni ellenirányban. Az egész rendszer ráadásul állandó mozgásban van. Másként látunk reggel fáradtan, vagy este. Két egyforma óránk, két egyforma percünk nincs. Ha jól korrigálunk, csodálatos képet kapunk – tartja. <a class=\"lbpModal\" title=\"Az optikáról\" href=\"http://www.youtube.com/v/nOLxeKQumPE&fmt\">[VIDEÓ: Az optikáról]</a> </p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni ragaszkodik ahhoz, hogy a szemüveget az orvos írja fel, ő pedig megcsinálja. Persze van rá eset, hogy változtatni kell. Egy ifjú katona a közeli Tiszti Kaszinóból, megkapta a szép új szemüvegét, jött panaszkodni, hogy valahogy idegen neki. Emmi néni visszaküldte az orvoshoz, ám a tanár úr azt mondta, majd pár nap múlva megszokja. A fiatal tiszt elesett, és eltörte a karját. Kiderült, hogy 90 fok eltéréssel írták fel neki a szemüveget a helyes szöghöz képest, az orvos nem figyelt a keresztcylinderre. Az orvos is ember, ő is vét. Nagyon sok hiba van. „Mindig ellenőriznem kell az orvost.” Levezeti az ember, hogy ilyen cylinder ebbe a helyzetbe hajlítva ezt és ezt hozza ki… A napokban is volt egy ilyen eset, meg is köszönte az orvos. Volt orvos, aki felhívott és kérdezte, Emmikém, mit rontottam el? Akkor én bemondtam, hogy ez, meg ez a pupilla, nem vághat. Mérje csak meg nyugodtan. <a class=\"lbpModal\" title=\"Az orvosról\" href=\"http://www.youtube.com/v/_QMrTI6LVTU&fmt\">[VIDEÓ: Az orvosról]</a> </p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">ENSZ tisztviselők, festők, művészek, nagyon híres keramikus Olaszországból, Sík Sándor, Bánk érsek úr, Lékai László bíboros úr, református püspök, rabbik fordultak meg az üzletben. „Nekik látniuk kell!”</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Persze nekik könnyű szemüveget készíteni, de itt vannak a kisgyerekek, az a nagy probléma! Nagyon fontos, hogy „a ki nem dolgozott arcra” beüljön a szemüveg. A gyerek egyből lekapja. Egy családban a fiúknak nagyon magas, 11-12 dioptriás szemüvegük volt, és a gyermekük is rövidlátónak született. A nyolchónapos gyereknek kerestek keretet a kis pofijára, ő pedig, mint egy kis macska, azonnal lekotorta. Ám amikor belekerült az üveg, elkezdett visongatni a boldogságtól, mert megnyílt előtte a világ. „Igen nagy dolog, amikor az emberek megkapják a látást.”</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni egész életében állva szolgálta ki a vevőket, és amikor bezárt az üzlet, a csiszolókő mellett folytatta a munkát. Bizony nagy erőt kíván, hogy a gép ki ne vágja a megmunkálandó lencsét, és az fogyjon is. 10-14 dioptriánál nagyon vastag a szél. Egyik-másik nagyon kemény, nehezen csiszolható üvegből készült.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Ma főleg műanyag lencséket használnak, mert az ilyen optika könnyebb, és tudnak olyan kemény bevonatot képezni rajta, amely tartós, mint az üveg. Jöttek, és jönnek lassan 74 év óta a vevők, Emmi néni pedig halad a korral. Pontosan tudja, hol lehet, és honnan érdemes a legbonyolultabb optikákat beszerezni, és az egyik miért jobb, mint a másik. Érdemes hallgatni rá, mert az is előfordul, hogy a horribilis áru, vékonyított lencsék helyett a szemnek jobb, kényelmesebb a kevésbé drága.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni hívő. A puszta létem, hogy itt vagyok azok ellenére, amiken átmentem, hihetetlen. Soha nem kérek többet, mint amennyit nekem a Teremtő kimért. Az utat végig kell járni, és még nem vagyok egészen a végén…</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Mi is ebben reménykedünk… Ez Emmi néni „pici élete”.</p>\r\n&nbsp;\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n&nbsp;\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Augusztus 12-én, pénteken 17:30-kor vendégül látjuk a klubban egy kis beszélgetésre Emi nénit, a <a href=\"http://libaloptika.freeweb.hu/\" target=\"_blank\">Libál optika</a> tulajdonosát. Emi néni egy végtelenül kedves, idős hölgy, akinek az üzletébe hazamegyünk, hiszen emberemlékezet óta ő készítette és készíti ma is a felmenőink, a gyerekeink, és a barátaink szemüvegeit is. (Ódon üzlete ma már ipari műemlék, még kifesteni sem szabad...).</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Igen, rettenetesen rég óta, hiszen Emi néni 95 éves, és 1937 óta, 74 éve(!) aktívan dolgozik. Nem csak aktívan, hanem kitűnő minőségben is. Megdöbbentő, hogy a világ különböző pontjain gyártott, legújabb proporcionális, műanyag lencsék tulajdonságait, a felületkezelés legfrissebb technológiáit... naprakészen ismeri.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Az idős hölgy fivére volt <a href=\"http://mek.niif.hu/00300/00355/html/ABC10888/11181.htm\" target=\"_blank\">Nemeskéri tanár úr</a>, a híres antropológus, aki a <a href=\"http://www.dia.pool.pim.hu/html/muvek/MERAY/meray00047/meray00174/meray00174\" target=\"_blank\">Nagy Imre per áldozatait exhumálta</a> 1989-ben. Talán a professzor úrtól tanulta, hogy mire kell ügyelni egy szemüvegkeret kiválasztásánál?</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Pénteken igyekszünk Emi néni titkait kideríteni... Hogy képes valaki ennyi időn keresztül fizikailag, szellemileg az élvonalban maradni? Hogy képes átvészelni bombatámadást, államosítást, forradalmat, rendszerváltozást úgy, hogy a békessége változatlanul megmarad? Kiknek, milyen híres embereknek készített szemüveget? Hogy kell lehetetlennek látszó feladatokat megoldani? ...</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Szeretettel várjuk az érdeklődőket egy érdekes, és bizonyára tanulságos beszélgetésre...</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">JA</p>', 'Emmi néni pici élete', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '519-revision-42', '', '', '2011-08-28 12:35:55', '2011-08-28 10:35:55', '', 519, 'http://oroszlanklub.com/?p=671', 0, 'revision', '', 0),
(672, 19, '2011-08-26 10:32:05', '2011-08-26 08:32:05', '<p style=\"text-align: justify;\">Augusztus 25-én 18:30-kor várunk Benneteket a klubban, de nem Bresson, A pénz című filmjével, hanem <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/John_Cassavetes\" target=\"_blank\">John Cassavertes</a>, <a href=\"http://www.port.hu/pls/fi/films.film_page?i_film_id=543&amp;i_where=2&amp;i_city_id=3372&amp;i_county_id=-1\" target=\"_blank\">Egy hatás alatt álló nő</a> című alkotásával. Bevezeti, és a filmet követő beszélgetést Eskulits Fruzsina moderálja. Fruzsi a Pécsi Tudományegyetem szabad bölcsész szakán végzett filmtörténet, filmelmélet szakon, ezen kívül filozófiát tanult. Olvassátok ajánlóját, gyűjtögessétek gondolataitokat csütörtök estére egy jó kis eszmecserére.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Az Egy hatás alatt álló nő című film központi figurája egy nő, egy anya, egy feleség, aki szerepeiben próbál menedéket találni az elől a szorongató kérdés elől, hogy mi van akkor, ha képtelenek vagyunk elfeledkezni arról, hogy összes szerepünk alatt létezik valaki, aki legtöbbször önmagunk számára is megfoghatatlan, egy lény, aki egyedül van és bármennyire is hadakozik ellene, szorong ettől az egyedülléttől. Mabel számára azért válik ez tragikusan fontos kérdéssé, mert érzékenysége folytonosan áttöri azokat a kapaszkodókat és egyben korlátokat, melyek mások számára megbízható támpontokat jelentenek. Ám ugyanez az érzékenység az, amellyel képes utat találni a többi emberhez, képes valódi kapcsolatot létesíteni, ahol a másikban meg tudja szólítani azt a valakit, aki szintén szerepei mögé húzódik. Ez azonban nem mentheti meg attól a szakadéktól, mely saját magát jelenti önmaga számára, s melyből kiút lehet talán a család szeretete és gondoskodása. Talán...</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[box] Sajnos itthon, a DVD kiadás nem támogatja a művészfilmeket. Sem A pénz, sem a Férjek című filmet nem adták ki. Furcsa, mert ezek \"alapművek\", illene ismerni... Nem adtuk fel, keressük ezeket a filmeket is, ha tudtok segíteni, azt megköszönjük...</p>\r\n[/box]', 'Film - Cassavertes: Egy hatás alatt álló nő', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '537-revision-18', '', '', '2011-08-26 10:32:05', '2011-08-26 08:32:05', '', 537, 'http://oroszlanklub.com/?p=672', 0, 'revision', '', 0);
INSERT INTO `wp_posts` (`ID`, `post_author`, `post_date`, `post_date_gmt`, `post_content`, `post_title`, `post_excerpt`, `post_status`, `comment_status`, `ping_status`, `post_password`, `post_name`, `to_ping`, `pinged`, `post_modified`, `post_modified_gmt`, `post_content_filtered`, `post_parent`, `guid`, `menu_order`, `post_type`, `post_mime_type`, `comment_count`) VALUES
(673, 19, '2011-08-28 14:08:19', '2011-08-28 12:08:19', '<p style=\"text-align: justify;\"><strong>Nagy szeretettel vártuk Emmi nénit, Brassai Józsefnét, a Libál optika tulajdonosát az Arany Oroszlán Klub első beszélgetésére, akit kedves egyénisége, nagyszerű szakértelme a Belváros egyik legismertebb, köztiszteletnek örvendő polgárává tett. Nem ért bennünket csalódás. Több mint egy órán át hallgathattuk a 94 éves, igen szerény hölgy szépen formált mondatait, a szó szerint „köztünk élő” történelemről, a hivatásról, az okos, találékony segíteni akarásról, segíteni tudásról…</strong></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Az 1838-as nagy <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/1838-as_pesti_%C3%A1rv%C3%ADz\" target=\"_blank\">pesti árvíz</a> levonulását követő időben a város szépen gyarapodott. A körzők kellettek a híres építészeknek, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Ybl_Mikl%C3%B3s\" target=\"_blank\">Ybl Miklósnak</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Lechner_%C3%96d%C3%B6n\" target=\"_blank\">Lechner Ödönnek</a> és kor többi mérnökének, akik csodálatos palotákat terveztek abban az időben.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Sz%C3%A9chenyi_Istv%C3%A1n\" target=\"_blank\">Széchenyi István</a> (vagy talán <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/De%C3%A1k_Ferenc\" target=\"_blank\">Deák Ferenc</a>) hívta meg Magyarországra a <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Morvaorsz%C3%A1g\" target=\"_blank\">Morvaországban</a> született, tevékeny körzőkészítő mestert Antony Libált. A Bécsből Pestre költözött „Circle Meister” üzlete hamarosan szépen prosperált a Curia utcában egy régi, kis házban. (Az első Libál üzlet más források szerint valahol a mai Mátyás pince helyén, az Irányi utcában volt.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Később rájött, hogy optikával is érdemes foglalkozni, erre az 1850-es évektől sort is kerített. Az alapanyagok mind külföldről érkeztek, híres ügyfelei közé tartozott Arany János, Petőfi, Madách, Deák Ferenc, sőt a kor híres orvosai, Hirschler Ignác, Lippai Gáspár, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Semmelweis_Ign%C3%A1c\" target=\"_blank\">Semmelweis Ignác</a>.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Libál úr később üzembe helyezett egy lábbal hajtott, áttétellel szerelt svéd csiszológépet, amellyel nem üveget, hanem „hegyi <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Jegec\" target=\"_blank\">jegecet</a>” (hegyikristályt) csiszolt. Ezt természetesen csak a főnemesek, nemes emberek, akiknek sok pénzük volt, tudták megvenni.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/kornyek.jpg\"><img class=\"alignleft size-medium wp-image-585\" style=\"margin: 5px;\" title=\"A környék térképe a régi (1871) és a nagyjából mostani utcanevekkel (Budapest Levéltár)\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/kornyek-300x198.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"198\" /></a>Ezt követően jött a bí üveg, ami lehetővé tette az optika széleskörű elterjedését Magyarországon. (Bí üveggel dédapáink drótkeretes szemüvegében találkozhattunk, mindkét felülete domború volt.) <a class=\"lbpModal\" title=\"Kezdetek\" href=\"http://www.youtube.com/v/MNlnQodjrF0&fmt\">[VIDEÓ: Kezdetek]</a> </p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Később a Curia utcából az üzlet a Veres Pálné utcába, egy a jelenlegi üzlettel szemben levő házba költözött. Abban az időben itt még a Duna árterülete volt, ezért hat lépcsőfokot kellett megtenni, hogy az üzletbe jussanak.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Antony Libál üzletét 1877-ben jegyezték be a korabeli cégbíróságnál. Nagy vevőkörrel rendelkezett, akik közül sokan vidékiek, sőt külföldiek voltak. A heti piacra kocsin szállították az üzletből a szemüvegeket.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Akkortájt három, a Mississippi homokjából öntött kővel csiszolták a keretbe az üvegeket. Lencsét akkor még nem készítettek Magyarországon, azok Csehországból, Németországból érkeztek. Optikákat, bí üvegeket az első világháború háború alatt kezdtek csiszolni, főleg kitört kirakatüvegekből.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Libál bácsi a körzőkhöz és az optikához értett, a felesége, a rendkívül ügyes, okos Eszti néni pedig az üzletet vitte. Öt gyerekük született (Lajos, Erzsébet, Imre, Rózsi, Ilonka), akik közül három lett optikus, de egyik sem maradt meg a szakmában.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A Libál családnak (a gyerekeknek és az unokatestvéreknek) összesen hét üzletük volt a korabeli Budapesten. Itt érdekes történetek következtek arról, hogy bizony azok, akik nem maguk hozták össze az üzletet, azoké hamar „széjjelszaladt”. A lóversenyezés, egy nemesi származású feleség, akinek a jóvoltából az ura többet járt vadászni, mint az üzletbe, nem volt jó hatással az üzletre.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Az ifjabb Libál Lajos mesélt Emmi néninek ezekről az időkről. Eszti néni mindent megadott a „fiúknak”, hogy jól elvégezzék a munkájukat. Az alkalmazottak gyakran éjjel 11-ig dolgoztak.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Eszti néni elég hamar meghalt, még a 20-as években. Az üzletet ezt követően az idős Libál Lajos vitte az alkalmazottakkal. Az első világháború „betett mindennek”, majd jött a kommün…</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/llajos.jpg\"><img class=\"alignleft size-medium wp-image-615\" style=\"margin: 5px;\" title=\"Emmi néni üzlete a Veres Pálné utcában\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/llajos-201x300.jpg\" alt=\"\" width=\"201\" height=\"300\" /></a>A háború után megszaporodott a látszerészek száma. Mind a hazai, mind a külföldről érkezett optikusok száma megnőtt. A „hatlépcsős” épületből a mai Veres Pálné utcába költöztek, a mostani Éva szabó üzletének a helyére. A ház Putnoki kegyelmes úré volt, a második emeletig piros szőnyeggel a lépcsőházban. Az udvarban volt a műhely, és elől volt az üzlet – 1932-ig.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A Libál unokahúgok és a Doór lányok is itt tanultak, az utóbbiak később egy új, látszerész nemzetséget alapítottak.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Az idősebb Libál Lajos talán 1929-1930 körül halt meg, az üzlet három testvéré, Rózsié, Imréé és Ilonáé lett. A gazdasági válság alatt a három tulajdonos két alkalmazottal, nagyon nehezen vitte a boltot.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">1937-ben a háború előszelére indult meg a komoly forgalom, Emmi néni ekkor került az üzletbe. Az optikán kívül esőmérővel, szélsebesség mérővel, fokolókkal és hasonlókkal foglalkoztak, de ezekből sajnos nem maradt semmi, mert 1952 októberében az államosítás során elvitték mindet.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Hasonló sorsra jutott a műszem készlet, mely Schwarzwald-ból származott. A szemprotézisek kisiparilag, üvegfújással készültek. Volt olyan, amelyet a sérült szemre tettek rá, de volt olyan is, amelyet az eltávolított szemtestet helyére kellett illeszteni. Nagyon sok embernek volt fél szeme a háborús repeszdarabok, a mainál több fizikai munka, és egyéb balesetek miatt. Külön volt jobb, és bal műszem. A behelyezés attól függött, hogy az orvos mennyit távolított el a szemmozgató izmokból. Emmi néni nagyon jól értett ezekhez, volt, hogy egyetlen nap alatt 32-t eladott. Nem volt könnyű behelyezni, kivenni, megtanítani a fertőtlenítését, használatát, ápolását. Ma is létezik ilyesmi, de az államosítás óta nem tartozik az üzlet profiljába.<a class=\"lbpModal\" title=\"Műszemek\" href=\"http://www.youtube.com/v/mafuhHs9k9U&fmt\">[VIDEÓ: Műszemek]</a></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Hogy került Emmi néni az üzletbe? „Liga gyerek” volt, aki az első világháború után – hogy egyáltalán életben maradjon – a Gyermekmentő Liga segítségével, Belgiumba, egy gabona nagykereskedőhöz került. Első osztályba nem járt, mert itthon már nem tudta elkezdeni az iskolát, Belgiumban még nem tudott flamandul, ezért csak a második osztályban kezdett tanulni. A bácsi nagyon szerette őt, de „a néni szemétől félt”. Idős korára értette meg, hogy a nő vigyáz a gyerekre, a férfi játszik vele. A szigorú szemekben a féltés, a gondosság látszott. Örökbe akarták fogadni, de ő mindig hazavágyott. <a class=\"lbpModal\" title=\"Belgium\" href=\"http://www.youtube.com/v/EPUgCywtukQ&fmt\">[VIDEÓ: Belgium]</a> </p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Közben elveszítette édesanyját. „Aki az édesanyját veszíti el, az teljesen árva. Aki az édesapját veszíti el, az csak félárva, mert a mama mindent pótol.”</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Amikor végleg hazaért a belgiumi és svájci évek után, nyelvi gondjai voltak. Keverte a flamandot és a „switzer düts”-t a magyarral, nehezen talált munkát. Olyasmivel szeretett volna foglalkozni, amiből megélhet. Négy testvére már volt „valaki”, ő még „senki”. Iparra gondolt, az órás vagy ötvös szakma tetszett neki.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Egyszer eltörött az apuka szemüvegkerete, Emmi néni szaladgált Gödöllőn a nyaralás alatt, hogy megcsináltassa, és végül látta, hogyan javítják meg. Megtetszett neki, itthon, üzletről üzletre járt, hogy felvegyék tanulónak, de nagyon sok pénzbe került volna. Végül egy unokatestvére révén, aki az iparügyi minisztériumban ismerte az egyik vezetőt, került Libálékhoz. A papa (aki természetrajz szakos tanár, és iskolaigazgatóként ment nyugdíjba) megnyugodott, hogy neki is lesz a kezében valami… Jött a háború, és bizony, Emmi néni tartotta el a családot. Helyt tudott állni annak ellenére, hogy a Mester utca 5-ben – ahol laktak – a bombázás alatt három emelet rászakadt az óvóhelyen, súlyos fejsérülést okozva.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni a háború után ismerkedett meg Brassai Józseffel. „Isten áldotta jó ember volt.” Már 35 éve elmúlt, hogy meghalt. „Apám volt, barátom volt, társam volt, mindenem volt, nagyon jó ember volt.” Büszke volt Emmi nénire. Csak egy „dolog” volt közöttük: Miért nem jössz hamarébb?</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni lassan 74 éve dolgozik az üzletben. A szakmának egyetlen nagy problémája van – csinálni kell. Ez a fő. Az üzletajtó kinyíljon, és ha a vevő jön, és van pénze, megtalálja azt, amire szüksége van. Ha esik, ha fúj, az ajtónak ki kell nyílnia. (Egyszer Emmi néni Olaszországban megbetegedett, mentő hozta haza Velencéből. Másnap már kinyitotta az üzletet, nem tudták rábeszélni, hogy néhány napot pihenjen…)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Bátyja (a később <a href=\"http://www.kfki.hu/physics/historia/historia/egyen.php?namenev=nemeskeri&amp;nev5=Nemesk%E9ri+J%E1nos\" target=\"_blank\">Nemeskéri János</a> néven híressé vált antropológus) <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Bartucz_Lajos\" target=\"_blank\">Bartucz Lajos</a> professzor mellett gyakornok volt. A hajdúk antropológiájáról írt disszertációjához, illetve az <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Iv%C3%A1d\" target=\"_blank\">ivádi</a> kutatásaihoz rengeteg adatot összegyűjtött, és megkérte Emmi nénit, esténként segítsen neki rendszerezni. Így került a gyakorló optikus közvetlen kapcsolatba az antropológiával. Jó szeme volt a rajzhoz, felfogta, hogy mennyire más az emberek orra, koponyaformája, megismerte a semmi orrt, a kampós orrt, pisze orrt, a keleties palacsinta arcot, és ettől kezdve azt nézte, hogy kinek, milyen keret áll a legjobban tekintetbe véve a méreteket, a pupilla elhelyezkedését és még sok mindent…</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A legjobb szemüveggel sem lehet látni, ha nem ül be az arcba. A döntő az, hogy kapcsolódik az orrnál, a halántéknál és a fülnél.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Már a háború után elkezdtek kereteket készíteni celluloidból, de csak egy-egy méretet. Az optika csak üvegből készült, mely nagy dioptria esetén igen súlyos volt. Kisméretű üvegek kellettek ilyenkor, hogy ne sebesedjen ki az orrnyereg. Ez a kisebesedés néha még műtéthez is vezetett. A vatta, a kipárnázás még rosszabb volt, mert a bacilusok melegágyává vált az orrnyereg. Csak az segített, ha sok-sok munkával a keretet igazították pontosan az orrhoz.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24353_02_JA.jpg\"><img class=\"alignright size-medium wp-image-587\" style=\"margin: 5px;\" title=\"Emmi néni - 2011 augusztus\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24353_02_JA-202x300.jpg\" alt=\"\" width=\"202\" height=\"300\" /></a>Voltak különleges esetek. Egy bolgárkertész lánya nagyon hirtelen nőtt meg, a szem nem tudja ilyenkor követni a test méretét, és erősen mínuszos lett, 32 dioptriát írt fel neki az orvos. A háború után képtelenség volt ilyen lencsét beszerezni. Emmi néni nem esett kétségbe. Klein néni zálogháza az Irányi utcában volt, ott látott egy ólomkristály pohárkészletet, melynek egyik darabját megvette, gyémánttal kivágta a lencséhez szükséges részt, és a Vígszínház mögött, egy pincében dolgozó, templomablak készítő mesterrel csiszoltatta meg a szükséges méretre. Amikor a papa meglátta a kész szemüveget, elsírta magát boldogságában. A leány lehajolt hozzá, úgy puszilgatta, hiszen „megnyílt előtte a világ, látott”. <a class=\"lbpModal\" title=\"Kezdetek\" href=\"http://www.youtube.com/v/o1LBbe3grq0&fmt\">[VIDEÓ: 32 dioptria]</a> </p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Egy kis fiúcska, egy festőművész gyermeke, hályoggal született. Nem értették, hogy a gyerek mindenhová mászott, és mindent a kezével akart tudomásul venni. Körülbelül nyolc éves volt, amikor meg lehetett műteni. Ezt követően Emmi néni egy felnőtt keretből állított össze neki szemüveget. „Amikor a mamával együtt bejött és rátettem a szemüveget, nézett, és először csak elkezdett picit dadogni, anyu, te ilyen csodálatosan szép vagy? Ez volt az első szava. Sok munka volt a szemüvegen, de megérte.”</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Ezek olyan apró kis momentumok az életben, melyek erőt adnak a többihez. Ezek azok a pillanatok, amelyeket nem lehet elfelejteni.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni jó érzékkel tudja kiválasztani a szükséges keretet. Néha olyan trükköt alkalmaz, hogy a keskeny arcú klienseinek gyermek keretet ad, és felnőtt, hosszú szárral szerkeszti össze. A szemüveget végül is a koponyára dolgozza rá, hogy kényelmesen, jól lásson az illető.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Mindig bújta a könyveket. Az ember szeme, sohasem ideális, mindig torz egy kicsit. Ha cilinderes, nem fókuszpontja, hanem fókuszvonala van, ezt kell korrigálni ellenirányban. Az egész rendszer ráadásul állandó mozgásban van. Másként látunk reggel fáradtan, vagy este. Két egyforma óránk, két egyforma percünk nincs. Ha jól korrigálunk, csodálatos képet kapunk – tartja. <a class=\"lbpModal\" title=\"Az optikáról\" href=\"http://www.youtube.com/v/nOLxeKQumPE&fmt\">[VIDEÓ: Az optikáról]</a> </p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni ragaszkodik ahhoz, hogy a szemüveget az orvos írja fel, ő pedig megcsinálja. Persze van rá eset, hogy változtatni kell. Egy ifjú katona a közeli Tiszti Kaszinóból, megkapta a szép új szemüvegét, jött panaszkodni, hogy valahogy idegen neki. Emmi néni visszaküldte az orvoshoz, ám a tanár úr azt mondta, majd pár nap múlva megszokja. A fiatal tiszt elesett, és eltörte a karját. Kiderült, hogy 90 fok eltéréssel írták fel neki a szemüveget a helyes szöghöz képest, az orvos nem figyelt a keresztcylinderre. Az orvos is ember, ő is vét. Nagyon sok hiba van. „Mindig ellenőriznem kell az orvost.” Levezeti az ember, hogy ilyen cylinder ebbe a helyzetbe hajlítva ezt és ezt hozza ki… A napokban is volt egy ilyen eset, meg is köszönte az orvos. Volt orvos, aki felhívott és kérdezte, Emmikém, mit rontottam el? Akkor én bemondtam, hogy ez, meg ez a pupilla, nem vághat. Mérje csak meg nyugodtan. <a class=\"lbpModal\" title=\"Az orvosról\" href=\"http://www.youtube.com/v/_QMrTI6LVTU&fmt\">[VIDEÓ: Az orvosról]</a> </p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">ENSZ tisztviselők, festők, művészek, nagyon híres keramikus Olaszországból, Sík Sándor, Bánk érsek úr, Lékai László bíboros úr, református püspök, rabbik fordultak meg az üzletben. „Nekik látniuk kell!”</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Persze nekik könnyű szemüveget készíteni, de itt vannak a kisgyerekek, az a nagy probléma! Nagyon fontos, hogy „a ki nem dolgozott arcra” beüljön a szemüveg. A gyerek egyből lekapja. Egy családban a fiúknak nagyon magas, 11-12 dioptriás szemüvegük volt, és a gyermekük is rövidlátónak született. A nyolchónapos gyereknek kerestek keretet a kis pofijára, ő pedig, mint egy kis macska, azonnal lekotorta. Ám amikor belekerült az üveg, elkezdett visongatni a boldogságtól, mert megnyílt előtte a világ. „Igen nagy dolog, amikor az emberek megkapják a látást.” <a class=\"lbpModal\" title=\"Kismacskák\" href=\"http://www.youtube.com/v/RfjB4QRqPeM&fmt\">[VIDEÓ: Kismacskák]</a> </p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni egész életében állva szolgálta ki a vevőket, és amikor bezárt az üzlet, a csiszolókő mellett folytatta a munkát. Bizony nagy erőt kíván, hogy a gép ki ne vágja a megmunkálandó lencsét, és az fogyjon is. 10-14 dioptriánál nagyon vastag a szél. Egyik-másik nagyon kemény, nehezen csiszolható üvegből készült.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Ma főleg műanyag lencséket használnak, mert az ilyen optika könnyebb, és tudnak olyan kemény bevonatot képezni rajta, amely tartós, mint az üveg. Jöttek, és jönnek lassan 74 év óta a vevők, Emmi néni pedig halad a korral. Pontosan tudja, hol lehet, és honnan érdemes a legbonyolultabb optikákat beszerezni, és az egyik miért jobb, mint a másik. Érdemes hallgatni rá, mert az is előfordul, hogy a horribilis áru, vékonyított lencsék helyett a szemnek jobb, kényelmesebb a kevésbé drága.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni hívő. A puszta létem, hogy itt vagyok azok ellenére, amiken átmentem, hihetetlen. Soha nem kérek többet, mint amennyit nekem a Teremtő kimért. Az utat végig kell járni, és még nem vagyok egészen a végén…</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Mi is ebben reménykedünk… Ez Emmi néni „pici élete”.</p>\r\n&nbsp;\r\n\r\n<hr />\r\n\r\n&nbsp;\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Augusztus 12-én, pénteken 17:30-kor vendégül látjuk a klubban egy kis beszélgetésre Emi nénit, a <a href=\"http://libaloptika.freeweb.hu/\" target=\"_blank\">Libál optika</a> tulajdonosát. Emi néni egy végtelenül kedves, idős hölgy, akinek az üzletébe hazamegyünk, hiszen emberemlékezet óta ő készítette és készíti ma is a felmenőink, a gyerekeink, és a barátaink szemüvegeit is. (Ódon üzlete ma már ipari műemlék, még kifesteni sem szabad...).</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Igen, rettenetesen rég óta, hiszen Emi néni 95 éves, és 1937 óta, 74 éve(!) aktívan dolgozik. Nem csak aktívan, hanem kitűnő minőségben is. Megdöbbentő, hogy a világ különböző pontjain gyártott, legújabb proporcionális, műanyag lencsék tulajdonságait, a felületkezelés legfrissebb technológiáit... naprakészen ismeri.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Az idős hölgy fivére volt <a href=\"http://mek.niif.hu/00300/00355/html/ABC10888/11181.htm\" target=\"_blank\">Nemeskéri tanár úr</a>, a híres antropológus, aki a <a href=\"http://www.dia.pool.pim.hu/html/muvek/MERAY/meray00047/meray00174/meray00174\" target=\"_blank\">Nagy Imre per áldozatait exhumálta</a> 1989-ben. Talán a professzor úrtól tanulta, hogy mire kell ügyelni egy szemüvegkeret kiválasztásánál?</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Pénteken igyekszünk Emi néni titkait kideríteni... Hogy képes valaki ennyi időn keresztül fizikailag, szellemileg az élvonalban maradni? Hogy képes átvészelni bombatámadást, államosítást, forradalmat, rendszerváltozást úgy, hogy a békessége változatlanul megmarad? Kiknek, milyen híres embereknek készített szemüveget? Hogy kell lehetetlennek látszó feladatokat megoldani? ...</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Szeretettel várjuk az érdeklődőket egy érdekes, és bizonyára tanulságos beszélgetésre...</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">JA</p>', 'Emmi néni pici élete', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '519-revision-43', '', '', '2011-08-28 14:08:19', '2011-08-28 12:08:19', '', 519, 'http://oroszlanklub.com/?p=673', 0, 'revision', '', 0),
(674, 19, '2011-08-25 10:29:07', '2011-08-25 08:29:07', '<p style=\"text-align: justify;\">A klub a kezdeti zökkenőkkel elindult. Nagyon szeretnénk gazdag, érdekes programokkal meglepni az érdeklődőket. Természetesen az előadásokat (egy kicsit elfogultan) úgy állítjuk össze, hogy olyanok szerepelnek közöttük, amelyek bennünket érdekelnek.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Ez a klub természetesen nem (csak) rólunk szól, ezért szívesen befogadunk színvonalas előadásokat külső szervezésben úgy, hogy a helyiséget biztosítjuk.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Nincsenek különösebb preferenciáink, szívesen látunk bárkit, aki nyitott szívvel, békével jön... Alább terveket olvashattok, nagy örömmel vesszük a további <a href=\"http://oroszlanklub.com/?page_id=90\" target=\"_blank\">ötleteteket, kívásnságokat, észrevételeket</a>!</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[box]</p>\r\n\r\n<ul style=\"text-align: justify;\">\r\n	<li>A <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm\" target=\"_blank\">Kiscelli Múzeum</a> egyik munkatársát megkérnénk, hogy itt tartson előadást az <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm\" target=\"_blank\">Arany Oroszlán Patikáról</a>, mely éppen a klub feletti helyiségben volt. Ez különösen fontos lenne a <a href=\"http://www.oroksegnapok.hu/index.php\" target=\"_blank\">szeptember 16-17-i KÖN</a>-re való felkészülés miatt.</li>\r\n	<li>Warming up - kezdődik az iskola. Egy kis matematika. Hogyan oldhatjuk meg (vagy ellenőrizhetjük:) a matek házi feladatainkat matematikai segédprogramokkal? A Derive és az Autográf használata.</li>\r\n	<li>Szilágyi Zsolt hegymászó, hegyi vezető előadása a <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Gro%C3%9Fglockner\">Grossglockner</a>-ről.</li>\r\n	<li>Jeney Rita régész előadása az indiai kutatásairól.</li>\r\n	<li>Emi nénihez hasonlóan szívesen meghívjuk a környék vendéglátóinak tulajdonosait, közös érdeklődésre számot tartó intézményeinek vezetőit, hogy megismertessék az érdeklődőkkel az általuk vezetett intézményt. (Ezeket az előadásokat, beszélgetéseket dokumentálni szeretnénk, mely - gondoljuk - idővel a környék fejlődésének egyfajta kulturális antropológiáját is képezheti.)</li>\r\n	<li>Dr. Pászthy Bea beszámolója a Camino-ról (ha rengeteg elfoglaltsága mellett sikerül meghívnunk).</li>\r\n	<li><a href=\"http://www.jakim.hu/\" target=\"_blank\">Jákim Stúdió Színházi Társaság</a> verses estje.</li>\r\n	<li>Szilágyi Feriék zongoraestje</li>\r\n	<li>Szeptember 16-17-én a <a href=\"http://www.oroksegnapok.hu/index.php\" target=\"_blank\">Kulturális Örökség Napja</a> alkalmából megnyitjuk a ház kapuját, és az érdeklődőknek bemutatjuk a házat és annak műemléki érdekességeit némi zenével, vendéglátással fűszerezve.</li>\r\n	<li><a href=\"http://index.hu/exit/hegyek/alpin/szendroszab/\" target=\"_blank\">Szendrő Szabolcs</a> hegymászó és fotográfus előadása a Himalája és Magyarország szépségeiről.</li>\r\n	<li><a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Ef_Z%C3%A1mb%C3%B3_Istv%C3%A1n\">ef. Zámbó Istvánt</a>, A.E. Bizottság együttes egyik alapítóját, az ef. Zámbó Happy Dead Band billentyűsét aki emelett festő, grafikus és szobrász is, az elég kanyargós életéről szeretnénk faggatni.</li>\r\n	<li>Nagyon szeretnénk találkozni <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/S%C3%A1ndor_Gy%C3%B6rgy_(el%C5%91ad%C3%B3m%C5%B1v%C3%A9sz)\">Sándor Györggyel</a>, ha megtisztel bennünket.</li>\r\n	<li>Vajon sikerül-e egyszer dr. Reisinger Jánossal közösen beszélgetni irodalomról, művészetről, hitről, a Bibliáról?</li>\r\n	<li><a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/P%C3%A1l_Ferenc_(pap)\" target=\"_blank\">Pál Ferenc</a> 1987-ben magasugró magyar bajnok volt, ma katolikus pap, és a SOTE Mentálhigiéné Intézet munkatársa. Vajon sikerül-e találkoznunk vele a kelleténél egy kicsit depisebb világunkban?</li>\r\n	<li>...</li>\r\n</ul>\r\n[/box]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Tervezett rendszeres programok:</p>\r\n[box]\r\n<ul>\r\n	<li>Filmklub (Farkas Levi, Eskulits Fruzsi)</li>\r\n	<li>Számítógép kezelői / internet felhasználói klub, mert még mindig sokan bénáskodnak a kelleténél jobban.</li>\r\n	<li>Weboldal szerkesztőségi felületének használata, hogy például ilyen cikkeket, beszámolókat tudj írni, mint ez.</li>\r\n	<li>Belvárosi imakör - hátha használ...</li>\r\n	<li>Mini fotó tanfolyam, hogy ne olyan borzalmas képeket készítsünk, és ha már borzalmas és csálé lett, hogy korrigálhatjuk, javíthatjuk a fotónkat.</li>\r\n	<li>Hetente sakk, Bouquet Gáborral.</li>\r\n	<li>Darts bajnokság.</li>\r\n	<li>Közös játék.</li>\r\n	<li>...</li>\r\n</ul>\r\n[/box]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Téma javaslatok:</p>\r\n[box]\r\n<ul>\r\n	<li>A ház utolsó tulajdonosának, vitéz Nyárády Ödön vezérkari ezredes pályafutásának feldolgozása.</li>\r\n	<li>Emmi néni testvére, dr. Nemeskéri János antropológus professzor munkásságáról érdemes lenne készíteni egy anyagot, mert rendkívül érdekes dolgokkal foglalkozott.</li>\r\n	<li>A házban élt zsidó családok szomorú sorsa mellett sem kellene elmenni, nagyon keveset tudunk róluk.</li>\r\n	<li>Egyébként a házban lakott - állítólag - a Stühmer gyár egyik igazgatója, a Vay család leszármazottai, egy földművelésügyi miniszter (vagy csak az özvegye?) ...</li>\r\n	<li>...</li>\r\n</ul>\r\n[/box]', 'Terveink', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '126-revision-v1', '', '', '2011-08-25 10:29:07', '2011-08-25 08:29:07', '', 126, 'http://oroszlanklub.com/?p=674', 0, 'revision', '', 0),
(676, 19, '2011-08-24 01:42:26', '2011-08-23 23:42:26', '<iframe src=\"http://www.youtube.com/embed/FsFywoG-eMo?rel=0\" frameborder=\"0\" width=\"210\" height=\"187\"></iframe>\r\n\r\n<iframe src=\"http://www.youtube.com/embed/zw_gEpGqnqQ?rel=0\" frameborder=\"0\" width=\"210\" height=\"187\"></iframe>\r\n\r\n<iframe src=\"http://www.youtube.com/embed/pQxyQktNFwc?rel=0\" frameborder=\"0\" width=\"210\" height=\"187\"></iframe>', 'Korábbi videók', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '548-revision-10', '', '', '2011-08-24 01:42:26', '2011-08-23 23:42:26', '', 548, 'http://oroszlanklub.com/?p=676', 0, 'revision', '', 0),
(675, 19, '2011-08-29 00:58:22', '2011-08-28 22:58:22', '<p style=\"text-align: justify;\">A klub a kezdeti zökkenőkkel elindult. Nagyon szeretnénk gazdag, érdekes programokkal meglepni az érdeklődőket. Természetesen az előadásokat (egy kicsit elfogultan) úgy állítjuk össze, hogy olyanok szerepelnek közöttük, amelyek bennünket érdekelnek.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Ez a klub természetesen nem (csak) rólunk szól, ezért szívesen befogadunk színvonalas előadásokat külső szervezésben úgy, hogy a helyiséget biztosítjuk.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Nincsenek különösebb preferenciáink, szívesen látunk bárkit, aki nyitott szívvel, békével jön... Alább terveket olvashattok, nagy örömmel vesszük a további <a href=\"http://oroszlanklub.com/?page_id=90\" target=\"_blank\">ötleteteket, kívásnságokat, észrevételeket</a>!</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[box]</p>\r\n\r\n<ul style=\"text-align: justify;\">\r\n	<li>A <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm\" target=\"_blank\">Kiscelli Múzeum</a> egyik munkatársát megkérnénk, hogy itt tartson előadást az <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm\" target=\"_blank\">Arany Oroszlán Patikáról</a>, mely éppen a klub feletti helyiségben volt. Ez különösen fontos lenne a <a href=\"http://www.oroksegnapok.hu/index.php\" target=\"_blank\">szeptember 16-17-i KÖN</a>-re való felkészülés miatt.</li>\r\n	<li>Warming up - kezdődik az iskola. Egy kis matematika. Hogyan oldhatjuk meg (vagy ellenőrizhetjük:) a matek házi feladatainkat matematikai segédprogramokkal? A Derive és az Autográf használata.</li>\r\n	<li>Szilágyi Zsolt hegymászó, hegyi vezető előadása a <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Gro%C3%9Fglockner\">Grossglockner</a>-ről.</li>\r\n	<li>Jeney Rita régész előadása az indiai kutatásairól.</li>\r\n	<li>Emi nénihez hasonlóan szívesen meghívjuk a környék vendéglátóinak tulajdonosait, közös érdeklődésre számot tartó intézményeinek vezetőit, hogy megismertessék az érdeklődőkkel az általuk vezetett intézményt. (Ezeket az előadásokat, beszélgetéseket dokumentálni szeretnénk, mely - gondoljuk - idővel a környék fejlődésének egyfajta kulturális antropológiáját is képezheti.)</li>\r\n	<li>Dr. Pászthy Bea beszámolója a Camino-ról (ha rengeteg elfoglaltsága mellett sikerül meghívnunk).</li>\r\n	<li><a href=\"http://www.jakim.hu/\" target=\"_blank\">Jákim Stúdió Színházi Társaság</a> verses estje.</li>\r\n	<li>Szilágyi Feriék zongoraestje</li>\r\n	<li>Szeptember 16-17-én a <a href=\"http://www.oroksegnapok.hu/index.php\" target=\"_blank\">Kulturális Örökség Napja</a> alkalmából megnyitjuk a ház kapuját, és az érdeklődőknek bemutatjuk a házat és annak műemléki érdekességeit némi zenével, vendéglátással fűszerezve.</li>\r\n	<li><a href=\"http://index.hu/exit/hegyek/alpin/szendroszab/\" target=\"_blank\">Szendrő Szabolcs</a> hegymászó és fotográfus előadása a Himalája és Magyarország szépségeiről.</li>\r\n	<li><a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Ef_Z%C3%A1mb%C3%B3_Istv%C3%A1n\">ef. Zámbó Istvánt</a>, A.E. Bizottság együttes egyik alapítóját, az ef. Zámbó Happy Dead Band billentyűsét aki emelett festő, grafikus és szobrász is, az elég kanyargós életéről szeretnénk faggatni.</li>\r\n	<li>Nagyon szeretnénk találkozni <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/S%C3%A1ndor_Gy%C3%B6rgy_(el%C5%91ad%C3%B3m%C5%B1v%C3%A9sz)\">Sándor Györggyel</a>, ha megtisztel bennünket.</li>\r\n	<li>Vajon sikerül-e egyszer dr. Reisinger Jánossal közösen beszélgetni irodalomról, művészetről, hitről, a Bibliáról?</li>\r\n	<li><a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/P%C3%A1l_Ferenc_(pap)\" target=\"_blank\">Pál Ferenc</a> 1987-ben magasugró magyar bajnok volt, ma katolikus pap, és a SOTE Mentálhigiéné Intézet munkatársa. Vajon sikerül-e találkoznunk vele a kelleténél egy kicsit depisebb világunkban?</li>\r\n	<li>Legközelebbi európai látogatásán feltétlenül szeretnénk meghívni <a href=\"http://tamop422.sze.hu/index.php?option=com_content&amp;task=view&amp;id=1278&amp;Itemid=315\" target=\"_blank\">dr. Komzsik Lajost</a>, a világhírű kutatót, az eredetileg a NASA számára kifejlesztett analizációs szoftver, a <a href=\"http://www.nenastran.com/\" target=\"_blank\">Nastran</a> egyik fejlesztőjét. Ezt a rendszert világszerte negyvenezer cég félmillió mérnöke használja, például a legnagyobb utasszállító repülőgép, az Airbus A380 szárnyát is ezzel a programmal tervezték.</li>\r\n	<li>...</li>\r\n</ul>\r\n[/box]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Tervezett rendszeres programok:</p>\r\n[box]\r\n<ul>\r\n	<li>Filmklub (Farkas Levi, Eskulits Fruzsi)</li>\r\n	<li>Számítógép kezelői / internet felhasználói klub, mert még mindig sokan bénáskodnak a kelleténél jobban.</li>\r\n	<li>Weboldal szerkesztőségi felületének használata, hogy például ilyen cikkeket, beszámolókat tudj írni, mint ez.</li>\r\n	<li>Belvárosi imakör - hátha használ...</li>\r\n	<li>Mini fotó tanfolyam, hogy ne olyan borzalmas képeket készítsünk, és ha már borzalmas és csálé lett, hogy korrigálhatjuk, javíthatjuk a fotónkat.</li>\r\n	<li>Hetente sakk, Bouquet Gáborral.</li>\r\n	<li>Darts bajnokság.</li>\r\n	<li>Közös játék.</li>\r\n	<li>...</li>\r\n</ul>\r\n[/box]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Téma javaslatok:</p>\r\n[box]\r\n<ul>\r\n	<li>A ház utolsó tulajdonosának, vitéz Nyárády Ödön vezérkari ezredes pályafutásának feldolgozása.</li>\r\n	<li>Emmi néni testvére, dr. Nemeskéri János antropológus professzor munkásságáról érdemes lenne készíteni egy anyagot, mert rendkívül érdekes dolgokkal foglalkozott.</li>\r\n	<li>A házban élt zsidó családok szomorú sorsa mellett sem kellene elmenni, nagyon keveset tudunk róluk.</li>\r\n	<li>Egyébként a házban lakott - állítólag - a Stühmer gyár egyik igazgatója, a Vay család leszármazottai, egy földművelésügyi miniszter (vagy csak az özvegye?) ...</li>\r\n	<li>...</li>\r\n</ul>\r\n[/box]', 'Terveink', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '126-revision-v1', '', '', '2011-08-29 00:58:22', '2011-08-28 22:58:22', '', 126, 'http://oroszlanklub.com/?p=675', 0, 'revision', '', 0),
(677, 19, '2011-08-04 13:23:58', '2011-08-04 11:23:58', '<h3 style=\"text-align: justify;\">Prusinszki István:</h3>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A Ferenciek terétől néhány percnyire, a Váci utca zajos forgatagából kiérve jutunk a Belváros déli részébe. A környék zegzugos utcácskáinak egyike-másika klasszicista épületeivel még hűen őrzi a másfél-két évszázaddal ezelőtti Pest hangulatát. A kevés megmaradt öreg ház egyike a Papnövelde utca 2. számú lakóház, amely 1841-ben épült. Ekkor építette át ugyanis Hild József az itt álló félig földszintes, félig egyemeletes barokk házat a tulajdonos, Ráth Károly megbízásából.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Az épületet jól ismerték a város polgárai, mivel földszintjén messze földön híres patika szolgálta őket. Az Arany Oroszlánhoz címzett apothéka 1794-ben nyílt meg (a városban hatodikként) innen csupán néhány száz méternyire, a Kecskeméti kapunál, és tizenhat évvel később, 1810-ben költözött át végleges helyére, a Papnövelde utcába, az utca nevét adó szemináriummal átellenben.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Az alapító, Landerer József Pozsonyban tanulta ki a gyógyszerészmesterséget, itt is nyitotta meg első patikáját valamikor az 1780-as évek derekán. Későbbi Pestre költözésének praktikus üzleti okai voltak. II. József császár ugyanis elrendelte az udvari kamara Pozsonyból Budára költöztetését. A hivatalnokokkal és a katonasággal Pest-Buda lakossága tetemesen megszaporodott, olyannyira, hogy már-már veszélybe került az egészségügyi ellátás folyamatossága. Landerer felismerte a változásban rejlő lehetőségeket, s a nagyobb forgalomban bízva kérte a helytartótanácstól gyógyszertárának áthelyezését Pestre – olvashatjuk Bársony Elemérnek a magyarországi gyógyszerészet történetéről írt könyvében. Az engedély birtokában azonban nemcsak pozsonyi patikáját, hanem a leglényegesebbet: a patika jogát is eladta jó pénzért, s mindössze néhány berendezési tárggyal költözött Pestre. Az éber császári hivatalnokok persze azonnal fényt derítettek a turpisságra, és késlekedés nélkül intézkedtek patikusunk tervének meghiúsítása végett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Landerer kérése 1794-ben mégis meghallgatásra talált. A Kecskeméti kapu környékén (azaz a mai Kálvin tér és Kecskeméti utca találkozásánál) ugyanis égető szükség volt gyógyszertárra, és mivel Stehlinget, a Kígyó patika tulajdonosát hiába figyelmeztette sokadszor a helytartótanács, hogy üzletét záros határidőn belül helyezze át a városfal tövéhez, a határidő lejárta után Landerer kapta meg a jogot új patikájának megnyitására. Nem sokáig szerepelt azonban a tulajdonosok listáján, mivel két év elteltével, 1796-ban eladta az üzletet. Így került az Arany Oroszlán Fuchs Józsefhez, majd Petz Samuhoz, akinek köszönhetően az egyre népszerűbbé váló helyiség 1810-től már a mai Papnövelde utcában csalogatta a gyógyulni vágyó pestieket. 1845-től a kassai származású kiváló gyógyszerész, Jármay Gusztáv – a Budapesti Gyógyszerész Testület későbbi alapítója –, majd fia, Gyula vezette az Oroszlánhoz címzett patikát, amelyet ún. ???hasonszenvi” (homeopata) osztállyal bővítettek ki. (E gyógymód lényege, hogy az egyes betegségeket a hasonló tüneteket kiváltó orvosságokkal gyógyítják a gyógyszeradagok megfelelő hígításával.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Móricz Pál 1923-ban így emlékszik az öreg patika csodaszereire: ???A régibb nevezetes homeopatha orvosok, amilyenek a Magyar utcából az öreg Péczely és a borzasztó vén Engert, a Főherceg Sándor utcából a nemrég elhunyt, 98 év körüli 48-as honvéd, kaáli Hegedüs Pál voltak, apró picinyke kásaszemszerű cukorkákban, ritkábban hígított cseppekben nyújtották az ezerjóféle hasonszenvi orvosságot. Az ilyen örökölt házi homeopatha patikák (skatulya vagy szekrényke apró kis rekeszekkel) a régibb úri családoknál gyakran találhatók. A kis rekeszek mindenikében parafa dugóval elzárt üvegcsék rejtőzködnek. A parafa dugókon öregbetűs felirat jelzi, hogy melyik üvegcsében milyenféle orvosság van... Ha pedig egyszer kiürült az üvegcse, nem kellett újabb recept, az ős-szülék egyszerűen az üvegcsét vitték a felírásos dugóval Jármayhoz. Némelykor ugyan megtörtént, hogy a javíthatatlan gyerekek el- és összecserélgették a dugót, ami azonban (szolgáljon megnyugtatásul!) a százezerszer kipróbált csodaszerek kitűnő hatásán soha nem rontott...”</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Mint minden gyógyszertár, az Arany Oroszlán is jóval több helyiségből állt, mint amennyit a betérő vásárlók láthattak. Külön kamrákban tárolták ugyanis a nagy mennyiségű gyógyszert, a gyógynövényeket, a hűvösséget igénylő, illetve tűzveszélyes anyagokat és a fel nem használt készleteket. A gyógyszertár ily módon tekintélyes részt foglalt el a ház Veres Pálné utcai sarkának földszinti fertályából.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Az Oroszlán patika majdnem másfél évszázadon át, 1953-ig működött ezen a helyen, pestiek ezreit segítve hozzá a gyógyuláshoz. 1830 körül készült biedermeier bútorzata és a fennmaradt tégelyek, üvegek ma is eredeti állapotukban tekinthetők meg a Kiscelli Múzeumban. A Belvárosban szemlélődő járókelőket azonban sajnos ma már semmi nem emlékezteti az egykor városszerte ismert, népszerű helyre.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A ház életében persze a gyógyszertár megszűnése utáni évek, évtizedek sem teltek eseménytelenül. 1965 táján például az épület lebontásának ötlete is felmerült – helyén az illetékesek újabb belvárosi közlekedési csomópontot képzeltek el –, de végül az eredeti terveket megváltoztatva mégis a helyreállítás és a teljes felújítás mellett döntöttek. Sor került a lakások korszerűsítésére, kicserélték a háborúban és a nagy forgalom miatt károsodott födémeket, függőfolyosókat, a közművezetékeket és az elkorhadt tetőszerkezetet, az egykori üzletsor helyén pedig árkádot alakítottak ki.</p>\r\n\r\n<h3 style=\"text-align: justify;\">Részlet a Népszabadság 2001. augusztus 3-i számából.</h3>', 'Cikk a házról (2001.)', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '235-revision-v1', '', '', '2011-08-04 13:23:58', '2011-08-04 11:23:58', '', 235, 'http://oroszlanklub.com/?p=677', 0, 'revision', '', 0),
(678, 19, '2011-09-02 17:11:59', '2011-09-02 15:11:59', '<h3 style=\"text-align: justify;\">Prusinszki István:</h3>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A Ferenciek terétől néhány percnyire, a Váci utca zajos forgatagából kiérve jutunk a Belváros déli részébe. A környék zegzugos utcácskáinak egyike-másika klasszicista épületeivel még hűen őrzi a másfél-két évszázaddal ezelőtti Pest hangulatát. A kevés megmaradt öreg ház egyike a Papnövelde utca 2. számú lakóház, amely 1841-ben épült. Ekkor építette át ugyanis Hild József az itt álló félig földszintes, félig egyemeletes barokk házat a tulajdonos, Ráth Károly megbízásából.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Az épületet jól ismerték a város polgárai, mivel földszintjén messze földön híres patika szolgálta őket. Az Arany Oroszlánhoz címzett apothéka 1794-ben nyílt meg (a városban hatodikként) innen csupán néhány száz méternyire, a Kecskeméti kapunál, és tizenhat évvel később, 1810-ben költözött át végleges helyére, a Papnövelde utcába, az utca nevét adó szemináriummal átellenben.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Az alapító, Landerer József Pozsonyban tanulta ki a gyógyszerészmesterséget, itt is nyitotta meg első patikáját valamikor az 1780-as évek derekán. Későbbi Pestre költözésének praktikus üzleti okai voltak. II. József császár ugyanis elrendelte az udvari kamara Pozsonyból Budára költöztetését. A hivatalnokokkal és a katonasággal Pest-Buda lakossága tetemesen megszaporodott, olyannyira, hogy már-már veszélybe került az egészségügyi ellátás folyamatossága. Landerer felismerte a változásban rejlő lehetőségeket, s a nagyobb forgalomban bízva kérte a helytartótanácstól gyógyszertárának áthelyezését Pestre – olvashatjuk Bársony Elemérnek a magyarországi gyógyszerészet történetéről írt könyvében. Az engedély birtokában azonban nemcsak pozsonyi patikáját, hanem a leglényegesebbet: a patika jogát is eladta jó pénzért, s mindössze néhány berendezési tárggyal költözött Pestre. Az éber császári hivatalnokok persze azonnal fényt derítettek a turpisságra, és késlekedés nélkül intézkedtek patikusunk tervének meghiúsítása végett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Landerer kérése 1794-ben mégis meghallgatásra talált. A Kecskeméti kapu környékén (azaz a mai Kálvin tér és Kecskeméti utca találkozásánál) ugyanis égető szükség volt gyógyszertárra, és mivel Stehlinget, a Kígyó patika tulajdonosát hiába figyelmeztette sokadszor a helytartótanács, hogy üzletét záros határidőn belül helyezze át a városfal tövéhez, a határidő lejárta után Landerer kapta meg a jogot új patikájának megnyitására. Nem sokáig szerepelt azonban a tulajdonosok listáján, mivel két év elteltével, 1796-ban eladta az üzletet. Így került az Arany Oroszlán Fuchs Józsefhez, majd Petz Samuhoz, akinek köszönhetően az egyre népszerűbbé váló helyiség 1810-től már a mai Papnövelde utcában csalogatta a gyógyulni vágyó pestieket. 1845-től a kassai származású kiváló gyógyszerész, Jármay Gusztáv – a Budapesti Gyógyszerész Testület későbbi alapítója –, majd fia, Gyula vezette az Oroszlánhoz címzett patikát, amelyet \"hasonszenvi\" (homeopata) osztállyal bővítettek ki. (E gyógymód lényege, hogy az egyes betegségeket a hasonló tüneteket kiváltó orvosságokkal gyógyítják a gyógyszeradagok megfelelő hígításával.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Móricz Pál 1923-ban így emlékszik az öreg patika csodaszereire: \"A régibb nevezetes homeopatha orvosok, amilyenek a Magyar utcából az öreg Péczely és a borzasztó vén Engert, a Főherceg Sándor utcából a nemrég elhunyt, 98 év körüli 48-as honvéd, kaáli Hegedüs Pál voltak, apró picinyke kásaszemszerű cukorkákban, ritkábban hígított cseppekben nyújtották az ezerjóféle hasonszenvi orvosságot. Az ilyen örökölt házi homeopatha patikák (skatulya vagy szekrényke apró kis rekeszekkel) a régibb úri családoknál gyakran találhatók. A kis rekeszek mindenikében parafa dugóval elzárt üvegcsék rejtőzködnek. A parafa dugókon öregbetűs felirat jelzi, hogy melyik üvegcsében milyenféle orvosság van... Ha pedig egyszer kiürült az üvegcse, nem kellett újabb recept, az ős-szülék egyszerűen az üvegcsét vitték a felírásos dugóval Jármayhoz. Némelykor ugyan megtörtént, hogy a javíthatatlan gyerekek el- és összecserélgették a dugót, ami azonban (szolgáljon megnyugtatásul!) a százezerszer kipróbált csodaszerek kitűnő hatásán soha nem rontott...\"</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Mint minden gyógyszertár, az Arany Oroszlán is jóval több helyiségből állt, mint amennyit a betérő vásárlók láthattak. Külön kamrákban tárolták ugyanis a nagy mennyiségű gyógyszert, a gyógynövényeket, a hűvösséget igénylő, illetve tűzveszélyes anyagokat és a fel nem használt készleteket. A gyógyszertár ily módon tekintélyes részt foglalt el a ház Veres Pálné utcai sarkának földszinti fertályából.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Az Oroszlán patika majdnem másfél évszázadon át, 1953-ig működött ezen a helyen, pestiek ezreit segítve hozzá a gyógyuláshoz. 1830 körül készült biedermeier bútorzata és a fennmaradt tégelyek, üvegek ma is eredeti állapotukban tekinthetők meg a Kiscelli Múzeumban. A Belvárosban szemlélődő járókelőket azonban sajnos ma már semmi nem emlékezteti az egykor városszerte ismert, népszerű helyre.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A ház életében persze a gyógyszertár megszűnése utáni évek, évtizedek sem teltek eseménytelenül. 1965 táján például az épület lebontásának ötlete is felmerült – helyén az illetékesek újabb belvárosi közlekedési csomópontot képzeltek el –, de végül az eredeti terveket megváltoztatva mégis a helyreállítás és a teljes felújítás mellett döntöttek. Sor került a lakások korszerűsítésére, kicserélték a háborúban és a nagy forgalom miatt károsodott födémeket, függőfolyosókat, a közművezetékeket és az elkorhadt tetőszerkezetet, az egykori üzletsor helyén pedig árkádot alakítottak ki.</p>\r\n\r\n<h3 style=\"text-align: justify;\">Részlet a Népszabadság 2001. augusztus 3-i számából.</h3>', 'Cikk a házról (2001.)', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '235-revision-v1', '', '', '2011-09-02 17:11:59', '2011-09-02 15:11:59', '', 235, 'http://oroszlanklub.com/?p=678', 0, 'revision', '', 0),
(679, 19, '2011-08-09 01:11:59', '2011-08-08 23:11:59', '<p style=\"text-align: justify;\">Az Arany Oroszlán Pinceklub, mint az <a href=\"http://oroszlanklub.com/?page_id=31\">Elérhetőség</a> menüpontban is jeleztük, a Budapest belvárosában, a Papnövelde utca 2. alatt található, mely épületet Ráth-házként emlegetnek.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/R%C3%A1th_K%C3%A1roly_(v%C3%A1rospolitikus)\">Ráth Károly</a> volt Budapest első főpolgármestere, és az ő megbízásából alakította át <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Hild_J%C3%B3zsef\" target=\"_blank\">Hild József</a> az itt található barokk épületet 1841-ben a most látható, klasszicista stílusú lakóházzá. <a href=\"http://con-spirito.hu/HILDRAJZOK/index.htm\" target=\"_blank\">Hild terveit</a> megtalálhatjuk <a href=\"http://bfl.archivportal.hu/\" target=\"_blank\">Budapest Főváros Levéltárában</a>, sőt ha érdekelnek, <a href=\"http://con-spirito.hu/HILDRAJZOK/index.htm\" target=\"_blank\">ide kattintva</a> tanulmányozhatod is őket.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A XVIII. századi barokk épületnek Hild megtartotta a pince- és földszintjét, erre emelte az első és a második emeletet. Az eredeti, talán parasztbarokk épület rajzai Varga Lea gyűjtéséből <a href=\"http://con-spirito.hu/barokk_pap/index.htm\" target=\"_blank\">itt láthatók</a>. (Szeptemberben, amikor ismét kinyit a Fővárosi Levéltára, igyekszünk a rajzok hátterét még jobban tisztázni a levéltári anyag megtekintésével.) Ha igaz, az \"úri\" szint az első emelet volt, belmagassága jóval nagyobb, mint a második emeleté. A földszinti boltozatos helyiségek magassága természetesen a legalacsonyabb.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Ha szeretnéd megnézni a ház alaprajzát, akkor <a href=\"http://con-spirito.hu/RAJZOK/index.htm\" target=\"_blank\">ide kell kattintanod</a>. Ez a rajz egyébként az 1970-es évek elején készült, amikor egy alapos renoválás keretében modernizálták az egész épületet. Ez olyasmit jelent, hogy minden lakás saját WC-t és fürdőszobát kapott, bevezették a gázfűtést, stb. (Korábban szintenként a cselédlépcső mellett volt egy sor WC, melyeket az adott emeleten lakók saját kulccsal használtak.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A ház fő nevezetessége a földszinten található <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm\" target=\"_blank\">Arany Oroszlán patika</a> volt. 1810-től 1953-ig működött a házban. A berendezését a bezárást követően a <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm\" target=\"_blank\">Kiscelli Múzeumba</a> vitték, azóta is ott látható. (Volt egy kísérlet arra, hogy a műemlék patikát visszahozzuk az eredeti helyére, és múzeumként, vagy múzeum patikaként funkcionáljon, de ezt nem sikerült megoldani...)</p>\r\n\r\n<h3 style=\"text-align: justify;\">Források:</h3>\r\n<a href=\"http://con-spirito.hu/forrasok3/index.htm\" target=\"_blank\">Könyvtári anyagok</a>\r\n<a href=\"http://con-spirito.hu/forrasok2/index.htm\" target=\"_blank\">A Szépítő Bizottmány aktái 1841-ből</a>\r\n<a href=\"http://con-spirito.hu/forrasok1/index.htm\" target=\"_blank\">Egyéb források a ház történetéhez</a>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'A Ráth-ház', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '220-revision-v1', '', '', '2011-08-09 01:11:59', '2011-08-08 23:11:59', '', 220, 'http://oroszlanklub.com/?p=679', 0, 'revision', '', 0);
INSERT INTO `wp_posts` (`ID`, `post_author`, `post_date`, `post_date_gmt`, `post_content`, `post_title`, `post_excerpt`, `post_status`, `comment_status`, `ping_status`, `post_password`, `post_name`, `to_ping`, `pinged`, `post_modified`, `post_modified_gmt`, `post_content_filtered`, `post_parent`, `guid`, `menu_order`, `post_type`, `post_mime_type`, `comment_count`) VALUES
(680, 19, '2011-09-02 17:47:45', '2011-09-02 15:47:45', '<p style=\"text-align: justify;\">Az Arany Oroszlán Pinceklub, mint az <a href=\"http://oroszlanklub.com/?page_id=31\">Elérhetőség</a> menüpontban is jeleztük, a Budapest belvárosában, a Papnövelde utca 2. alatt található, mely épületet Ráth-házként emlegetnek.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/R%C3%A1th_K%C3%A1roly_(v%C3%A1rospolitikus)\">Ráth Károly</a> volt Budapest első főpolgármestere, és az ő megbízásából alakította át <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Hild_J%C3%B3zsef\" target=\"_blank\">Hild József</a> az itt található barokk épületet 1841-ben a most látható, klasszicista stílusú lakóházzá. <a href=\"http://con-spirito.hu/HILDRAJZOK/index.htm\" target=\"_blank\">Hild terveit</a> megtalálhatjuk <a href=\"http://bfl.archivportal.hu/\" target=\"_blank\">Budapest Főváros Levéltárában</a>, sőt ha érdekelnek, <a href=\"http://con-spirito.hu/HILDRAJZOK/index.htm\" target=\"_blank\">ide kattintva</a> tanulmányozhatod is őket.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A XVIII. századi barokk épületnek Hild megtartotta a pince- és földszintjét, erre emelte az első és a második emeletet. Az eredeti, talán parasztbarokk épület rajzai Varga Lea gyűjtéséből <a href=\"http://con-spirito.hu/barokk_pap/index.htm\" target=\"_blank\">itt láthatók</a>. (Szeptemberben, amikor ismét kinyit a Fővárosi Levéltára, igyekszünk a rajzok hátterét még jobban tisztázni a levéltári anyag megtekintésével.) Ha igaz, az \"úri\" szint az első emelet volt, belmagassága jóval nagyobb, mint a második emeleté. A földszinti boltozatos helyiségek magassága természetesen a legalacsonyabb.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Ha szeretnéd megnézni a ház alaprajzát, akkor <a href=\"http://con-spirito.hu/RAJZOK/index.htm\" target=\"_blank\">ide kell kattintanod</a>. Ez a rajz egyébként az 1970-es évek elején készült, amikor egy alapos renoválás keretében modernizálták az egész épületet. Ez olyasmit jelent, hogy minden lakás saját WC-t és fürdőszobát kapott, bevezették a gázfűtést, stb. (Korábban szintenként a cselédlépcső mellett volt egy sor WC, melyeket az adott emeleten lakók saját kulccsal használtak.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A ház fő nevezetessége a földszinten található <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm\" target=\"_blank\">Arany Oroszlán patika</a> volt. 1810-től 1953-ig működött a házban. A berendezését a bezárást követően a <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm\" target=\"_blank\">Kiscelli Múzeumba</a> vitték, azóta is ott látható. <a href=\"file:///C:/public_html/kipa/index.htm\" target=\"_blank\">Ezeket a képeket</a> 2006-ban készítettük a múzeumban. (Volt egy kísérlet arra, hogy a műemlék patikát visszahozzuk az eredeti helyére, és múzeumként, vagy <a href=\"http://con-spirito.hu/080320_patika/index.htm\" target=\"_blank\">múzeum patikaként</a> funkcionáljon, de ezt nem sikerült megoldani...) A patikából a házban megmaradt néhány állványedény, ezeket <a href=\"http://con-spirito.hu/edeny/index.htm\" target=\"_blank\">ide kattintva</a> nézheted meg.</p>\r\n\r\n<h3 style=\"text-align: justify;\">Források:</h3>\r\n<a href=\"http://con-spirito.hu/forrasok3/index.htm\" target=\"_blank\">Könyvtári anyagok</a>\r\n<a href=\"http://con-spirito.hu/forrasok2/index.htm\" target=\"_blank\">A Szépítő Bizottmány aktái 1841-ből</a>\r\n<a href=\"http://con-spirito.hu/forrasok1/index.htm\" target=\"_blank\">Egyéb források a ház történetéhez</a>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'A Ráth-ház', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '220-revision-v1', '', '', '2011-09-02 17:47:45', '2011-09-02 15:47:45', '', 220, 'http://oroszlanklub.com/?p=680', 0, 'revision', '', 0),
(681, 19, '2011-09-02 17:49:49', '2011-09-02 15:49:49', '<p style=\"text-align: justify;\">Az Arany Oroszlán Pinceklub, mint az <a href=\"http://oroszlanklub.com/?page_id=31\">Elérhetőség</a> menüpontban is jeleztük, a Budapest belvárosában, a Papnövelde utca 2. alatt található, mely épületet Ráth-házként emlegetnek.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/R%C3%A1th_K%C3%A1roly_(v%C3%A1rospolitikus)\">Ráth Károly</a> volt Budapest első főpolgármestere, és az ő megbízásából alakította át <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Hild_J%C3%B3zsef\" target=\"_blank\">Hild József</a> az itt található barokk épületet 1841-ben a most látható, klasszicista stílusú lakóházzá. <a href=\"http://con-spirito.hu/HILDRAJZOK/index.htm\" target=\"_blank\">Hild terveit</a> megtalálhatjuk <a href=\"http://bfl.archivportal.hu/\" target=\"_blank\">Budapest Főváros Levéltárában</a>, sőt ha érdekelnek, <a href=\"http://con-spirito.hu/HILDRAJZOK/index.htm\" target=\"_blank\">ide kattintva</a> tanulmányozhatod is őket.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A XVIII. századi barokk épületnek Hild megtartotta a pince- és földszintjét, erre emelte az első és a második emeletet. Az eredeti, talán parasztbarokk épület rajzai Varga Lea gyűjtéséből <a href=\"http://con-spirito.hu/barokk_pap/index.htm\" target=\"_blank\">itt láthatók</a>. (Szeptemberben, amikor ismét kinyit a Fővárosi Levéltára, igyekszünk a rajzok hátterét még jobban tisztázni a levéltári anyag megtekintésével.) Ha igaz, az \"úri\" szint az első emelet volt, belmagassága jóval nagyobb, mint a második emeleté. A földszinti boltozatos helyiségek magassága természetesen a legalacsonyabb.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Ha szeretnéd megnézni a ház alaprajzát, akkor <a href=\"http://con-spirito.hu/RAJZOK/index.htm\" target=\"_blank\">ide kell kattintanod</a>. Ez a rajz egyébként az 1970-es évek elején készült, amikor egy alapos renoválás keretében modernizálták az egész épületet. Ez olyasmit jelent, hogy minden lakás saját WC-t és fürdőszobát kapott, bevezették a gázfűtést, stb. (Korábban szintenként a cselédlépcső mellett volt egy sor WC, melyeket az adott emeleten lakók saját kulccsal használtak.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A ház fő nevezetessége a földszinten található <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm\" target=\"_blank\">Arany Oroszlán patika</a> volt. 1810-től 1953-ig működött a házban. A berendezését a bezárást követően a <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm\" target=\"_blank\">Kiscelli Múzeumba</a> vitték, azóta is ott látható. <a href=\"http://con-spirito.hu/kipa/index.htm\" target=\"_blank\">Ezeket a képeket</a> 2006-ban készítettük a múzeumban. (Volt egy kísérlet arra, hogy a műemlék patikát visszahozzuk az eredeti helyére, és múzeumként, vagy <a href=\"http://con-spirito.hu/080320_patika/index.htm\" target=\"_blank\">múzeum patikaként</a> funkcionáljon, de ezt nem sikerült megoldani...) A patikából a házban megmaradt néhány állványedény, ezeket <a href=\"http://con-spirito.hu/edeny/index.htm\" target=\"_blank\">ide kattintva</a> nézheted meg.</p>\r\n\r\n<h3 style=\"text-align: justify;\">Források:</h3>\r\n<a href=\"http://con-spirito.hu/forrasok3/index.htm\" target=\"_blank\">Könyvtári anyagok</a>\r\n<a href=\"http://con-spirito.hu/forrasok2/index.htm\" target=\"_blank\">A Szépítő Bizottmány aktái 1841-ből</a>\r\n<a href=\"http://con-spirito.hu/forrasok1/index.htm\" target=\"_blank\">Egyéb források a ház történetéhez</a>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'A Ráth-ház', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '220-revision-v1', '', '', '2011-09-02 17:49:49', '2011-09-02 15:49:49', '', 220, 'http://oroszlanklub.com/?p=681', 0, 'revision', '', 0),
(1350, 19, '2012-04-04 03:00:55', '2012-04-04 01:00:55', '<p style=\"text-align: justify;\">Az Arany Oroszlán Pinceklub, mint az <a href=\"http://oroszlanklub.com/?page_id=31\">Elérhetőség</a> menüpontban is jeleztük, a Budapest belvárosában, a Papnövelde utca 2. alatt található, mely épületet Ráth-házként emlegetnek.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/R%C3%A1th_K%C3%A1roly_(v%C3%A1rospolitikus)\">Ráth Károly</a> volt Budapest első főpolgármestere, és az ő megbízásából alakította át <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Hild_J%C3%B3zsef\" target=\"_blank\">Hild József</a> az itt található barokk épületet 1841-ben a most látható, klasszicista stílusú lakóházzá. <a href=\"http://con-spirito.hu/HILDRAJZOK/index.htm\" target=\"_blank\">Hild terveit</a> megtalálhatjuk <a href=\"http://bfl.archivportal.hu/\" target=\"_blank\">Budapest Főváros Levéltárában</a>, sőt ha érdekelnek, <a href=\"http://con-spirito.hu/HILDRAJZOK/index.htm\" target=\"_blank\">ide kattintva</a> tanulmányozhatod is őket.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A XVIII. századi barokk épületnek Hild megtartotta a pince- és földszintjét, erre emelte az első és a második emeletet. Az eredeti, talán parasztbarokk épület rajzai Varga Lea gyűjtéséből <a href=\"http://con-spirito.hu/barokk_pap/index.htm\" target=\"_blank\">itt láthatók</a>. (Szeptemberben, amikor ismét kinyit a Fővárosi Levéltára, igyekszünk a rajzok hátterét még jobban tisztázni a levéltári anyag megtekintésével.) Ha igaz, az \"úri\" szint az első emelet volt, belmagassága jóval nagyobb, mint a második emeleté. A földszinti boltozatos helyiségek magassága természetesen a legalacsonyabb.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Ha szeretnéd megnézni a ház alaprajzát, akkor <a href=\"http://con-spirito.hu/RAJZOK/index.htm\" target=\"_blank\">ide kell kattintanod</a>. Ez a rajz egyébként az 1970-es évek elején készült, amikor egy alapos renoválás keretében modernizálták az egész épületet. Ez olyasmit jelent, hogy minden lakás saját WC-t és fürdőszobát kapott, bevezették a gázfűtést, stb. (Korábban szintenként a cselédlépcső mellett volt egy sor WC, melyeket az adott emeleten lakók saját kulccsal használtak.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A ház fő nevezetessége a földszinten található <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm\" target=\"_blank\">Arany Oroszlán patika</a> volt. 1810-től 1951-ig működött a házban. A berendezését a bezárást követően a <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm\" target=\"_blank\">Kiscelli Múzeumba</a> vitték, azóta is ott látható. <a href=\"http://con-spirito.hu/kipa/index.htm\" target=\"_blank\">Ezeket a képeket</a> 2006-ban készítettük a múzeumban. (Szirtes Kata segített kibogarászni, hogy az üvegek mit rejtenek.) Volt egy kísérlet arra, hogy a műemlék patikát visszahozzuk az eredeti helyére, és múzeumként, vagy <a href=\"http://con-spirito.hu/080320_patika/index.htm\" target=\"_blank\">múzeum patikaként</a> funkcionáljon, de ezt nem sikerült megoldani... A patikából a házban megmaradt néhány állványedény, ezeket <a href=\"http://con-spirito.hu/edeny/index.htm\" target=\"_blank\">ide kattintva</a> nézheted meg.</p>\r\n\r\n<h3 style=\"text-align: justify;\">Források:</h3>\r\n<a href=\"http://con-spirito.hu/forrasok3/index.htm\" target=\"_blank\">Könyvtári anyagok</a>\r\n<a href=\"http://con-spirito.hu/forrasok2/index.htm\" target=\"_blank\">A Szépítő Bizottmány aktái 1841-ből</a>\r\n<a href=\"http://con-spirito.hu/forrasok1/index.htm\" target=\"_blank\">Egyéb források a ház történetéhez</a>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'A Ráth-ház', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '220-revision-v1', '', '', '2012-04-04 03:00:55', '2012-04-04 01:00:55', '', 220, 'http://oroszlanklub.com/uncategorized/220-revision-19/', 0, 'revision', '', 0),
(683, 19, '2011-09-02 21:00:17', '2011-09-02 19:00:17', 'Szeptember 8-án 18:30-kor várunk Benneteket a klubban, hogy közösen megnézzük és megbeszéljük <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/John_Cassavetes\" target=\"_blank\">John Cassavetes</a>, Arcok című filmjét. A két hete látott, Egy hatás alatt álló nő című film után úgy gondoltuk, megér ez az eszköztelenségében is hihetetlenül szuggesztív rendező mégy egy-két estét. Bevezeti Eskulits Fruzsi, sőt küldött egy rövid ki ajánlót is, hogy ne érjen senkit meglepetés:\n\nAz Arcok Cassavetes második önállóan készített filmje, ma már elfogadottan az amerikai filmtörténet egyik remeke.  Maga a történet 1-2 mondatban elmesélhető, ám Cassavetes esetében ez olyan szálak, problémák, kérdések kiindulási pontját jelenti csupán, melyek a film megnézésének folyamata által bomlanak ki, és esetleg szembesítenek saját viszonyainkkal is. Egy amerikai házaspár kapcsolatának felbomlása áll a középpontban; \"A forgatókönyv új helyzetek kínál számukra, amelyekkel meg kell bírkozniuk: kimozdítja őket házukból, útnak ereszti őket létezésük összhangjából, eltérő kontextusba helyezi őket, amikor az összes sorompó lezárul.\"\n\n[box]\n\nKérünk Benneteket, hogy egy pulóvert hozzatok magatokkal, mert a múltkori 43 fokos hőmérséklet után a 17 fokos pince sokkoló volt. Elszántan gondolkozunk azon, hogy klímát tekintve barátságossá tegyük a klubot, sőt már terveink is vannak. Egyelőre azonban  csak egy forró teára, meg a saját előrelátásotokra kell, hogy számítsatok...\n\n[/box]', 'Film - Cassavetes: Arcok', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '682-revision', '', '', '2011-09-02 21:00:17', '2011-09-02 19:00:17', '', 682, 'http://oroszlanklub.com/?p=683', 0, 'revision', '', 0),
(684, 19, '2011-09-02 21:01:27', '2011-09-02 19:01:27', '<p style=\"text-align: justify;\">Szeptember 8-án 18:30-kor várunk Benneteket a klubban, hogy közösen megnézzük és megbeszéljük <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/John_Cassavetes\" target=\"_blank\">John Cassavetes</a>, Arcok című filmjét. A két hete látott, Egy hatás alatt álló nő című film után úgy gondoltuk, megér ez az eszköztelenségében is hihetetlenül szuggesztív rendező mégy egy-két estét. Bevezeti Eskulits Fruzsi, sőt küldött egy rövid ki ajánlót is, hogy ne érjen senkit meglepetés:</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Az Arcok Cassavetes második önállóan készített filmje, ma már elfogadottan az amerikai filmtörténet egyik remeke.  Maga a történet 1-2 mondatban elmesélhető, ám Cassavetes esetében ez olyan szálak, problémák, kérdések kiindulási pontját jelenti csupán, melyek a film megnézésének folyamata által bomlanak ki, és esetleg szembesítenek saját viszonyainkkal is. Egy amerikai házaspár kapcsolatának felbomlása áll a középpontban; \"A forgatókönyv új helyzetek kínál számukra, amelyekkel meg kell bírkozniuk: kimozdítja őket házukból, útnak ereszti őket létezésük összhangjából, eltérő kontextusba helyezi őket, amikor az összes sorompó lezárul.\"</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">[box]</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Kérünk Benneteket, hogy egy pulóvert hozzatok magatokkal, mert a múltkori 43 fokos hőmérséklet után a 17 fokos pince sokkoló volt. Elszántan gondolkozunk azon, hogy klímát tekintve barátságossá tegyük a klubot, sőt már terveink is vannak. Egyelőre azonban  csak egy forró teára, meg a saját előrelátásotokra kell, hogy számítsatok...</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">[box type=\"warning\"] Content goes here[/box]</p>', 'Film - Cassavetes: Arcok', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '682-revision-2', '', '', '2011-09-02 21:01:27', '2011-09-02 19:01:27', '', 682, 'http://oroszlanklub.com/?p=684', 0, 'revision', '', 0),
(685, 19, '2011-09-02 21:05:54', '2011-09-02 19:05:54', '', 'John Cassavetes', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '2011-09-02_210429', '', '', '2011-09-02 21:05:54', '2011-09-02 19:05:54', '', 682, 'http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/2011-09-02_210429.jpg', 0, 'attachment', 'image/jpeg', 0),
(686, 19, '2011-09-02 21:06:50', '2011-09-02 19:06:50', '<p style=\"text-align: justify;\">Szeptember 8-án 18:30-kor várunk Benneteket a klubban, hogy közösen megnézzük és megbeszéljük <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/John_Cassavetes\" target=\"_blank\">John Cassavetes</a>, Arcok című filmjét. A két hete látott, Egy hatás alatt álló nő című film után úgy gondoltuk, megér ez az eszköztelenségében is hihetetlenül szuggesztív rendező mégy egy-két estét. Bevezeti Eskulits Fruzsi, sőt küldött egy rövid ki ajánlót is, hogy ne érjen senkit meglepetés:</p>\n<p style=\"text-align: justify;\"><a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/2011-09-02_210429.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-685 alignright\" style=\"margin: 5px;\" title=\"John Cassavetes\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/2011-09-02_210429-250x300.jpg\" alt=\"\" width=\"250\" height=\"300\" /></a>Az Arcok Cassavetes második önállóan készített filmje, ma már elfogadottan az amerikai filmtörténet egyik remeke.  Maga a történet 1-2 mondatban elmesélhető, ám Cassavetes esetében ez olyan szálak, problémák, kérdések kiindulási pontját jelenti csupán, melyek a film megnézésének folyamata által bomlanak ki, és esetleg szembesítenek saját viszonyainkkal is. Egy amerikai házaspár kapcsolatának felbomlása áll a középpontban; \"A forgatókönyv új helyzetek kínál számukra, amelyekkel meg kell bírkozniuk: kimozdítja őket házukból, útnak ereszti őket létezésük összhangjából, eltérő kontextusba helyezi őket, amikor az összes sorompó lezárul.\"</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">[box type=\"warning\"]</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Kérünk Benneteket, hogy egy pulóvert hozzatok magatokkal, mert a múltkori 43 fokos hőmérséklet után a 17 fokos pince sokkoló volt. Elszántan gondolkozunk azon, hogy klímát tekintve barátságossá tegyük a klubot, sőt már terveink is vannak. Egyelőre azonban  csak egy forró teára, meg a saját előrelátásotokra kell, hogy számítsatok...</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Film - Cassavetes: Arcok', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '682-revision-3', '', '', '2011-09-02 21:06:50', '2011-09-02 19:06:50', '', 682, 'http://oroszlanklub.com/?p=686', 0, 'revision', '', 0),
(687, 19, '2011-09-02 21:33:12', '2011-09-02 19:33:12', 'Please find attached the file(s) you requested. Any further correspondence should be addressed to stills.films@bfi.org.uk\r\n\r\n-----\r\n \r\nSOURCE CREDIT - \"British Film Institute\"\r\n \r\nReproduction of this image requires the appropriate copyright clearance. In making this image available, the bfi confers no licence to use or copy the image. All copyright clearance is the responsibility of the user.\r\n \r\nIn consideration for making this image available, the user hereby agrees to indemnify the bfi against any claim or liability arising from the use of this image.\r\n \r\nThe information service of the bfi National Library may be able to carry out copyright ownership research on your behalf. Fax +44 (0) 20 7436 0165 for details of services and costs.\r\n \r\nBritish Film Institute\r\n21 Stephen Street\r\nLondon W1T 1LN \r\nTel +44 (0) 20 7255 1444\r\nhttp://www.bfi.org.uk/\r\n \r\n-----', 'faces1_001', '', 'inherit', 'open', 'open', '', 'faces1_001', '', '', '2011-09-02 21:33:12', '2011-09-02 19:33:12', '', 682, 'http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/faces1_001.jpg', 0, 'attachment', 'image/jpeg', 0),
(688, 19, '2011-09-02 21:07:56', '2011-09-02 19:07:56', '<p style=\"text-align: justify;\">Szeptember 8-án 18:30-kor várunk Benneteket a klubban, hogy közösen megnézzük és megbeszéljük <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/John_Cassavetes\" target=\"_blank\">John Cassavetes</a>, Arcok című filmjét. A két hete látott, Egy hatás alatt álló nő című film után úgy gondoltuk, megér ez az eszköztelenségében is hihetetlenül szuggesztív rendező mégy egy-két estét. Bevezeti Eskulits Fruzsi, sőt küldött egy rövid ki ajánlót is, hogy ne érjen senkit meglepetés:</p>\n<p style=\"text-align: justify;\"><a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/2011-09-02_210429.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-685 alignright\" style=\"margin: 5px;\" title=\"John Cassavetes\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/2011-09-02_210429-250x300.jpg\" alt=\"\" width=\"250\" height=\"300\" /></a>Az Arcok Cassavetes második önállóan készített filmje, ma már elfogadottan az amerikai filmtörténet egyik remeke.  Maga a történet 1-2 mondatban elmesélhető, ám Cassavetes esetében ez olyan szálak, problémák, kérdések kiindulási pontját jelenti csupán, melyek a film megnézésének folyamata által bomlanak ki, és esetleg szembesítenek saját viszonyainkkal is. Egy amerikai házaspár kapcsolatának felbomlása áll a középpontban; \"A forgatókönyv új helyzetek kínál számukra, amelyekkel meg kell bírkozniuk: kimozdítja őket házukból, útnak ereszti őket létezésük összhangjából, eltérő kontextusba helyezi őket, amikor az összes sorompó lezárul.\"</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">[box type=\"warning\"]</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Kérünk Benneteket, hogy egy pulóvert hozzatok magatokkal, mert a múltkori 43 fokos hőmérséklet után a 17 fokos pince sokkoló volt. Elszántan gondolkozunk azon, hogy klímát tekintve barátságossá tegyük a klubot, sőt már terveink is vannak. Egyelőre azonban  csak egy forró teára, meg a saját előrelátásotokra kell, hogy számítsatok...</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Film - Cassavetes: Arcok', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '682-revision-4', '', '', '2011-09-02 21:07:56', '2011-09-02 19:07:56', '', 682, 'http://oroszlanklub.com/?p=688', 0, 'revision', '', 0),
(694, 19, '2011-09-02 21:41:28', '2011-09-02 19:41:28', '<p style=\"text-align: justify;\">Szeptember 8-án 18:30-kor várunk Benneteket a klubban, hogy közösen megnézzük és megbeszéljük <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/John_Cassavetes\" target=\"_blank\">John Cassavetes</a>, Arcok című filmjét. A két hete látott, Egy hatás alatt álló nő című film után úgy gondoltuk, megér ez az eszköztelenségében is <a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/2011-09-02_210429.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-685 alignright\" style=\"margin: 5px;\" title=\"John Cassavetes\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/2011-09-02_210429-250x300.jpg\" alt=\"\" width=\"250\" height=\"300\" /></a>hihetetlenül szuggesztív rendező mégy egy-két estét. Bevezeti Eskulits Fruzsi, sőt küldött egy rövid ki ajánlót is, hogy ne érjen senkit meglepetés:</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Az Arcok Cassavetes második önállóan készített filmje, ma már elfogadottan az amerikai filmtörténet egyik remeke.  Maga a történet 1-2 mondatban elmesélhető, ám Cassavetes esetében ez olyan szálak, problémák, kérdések kiindulási pontját jelenti csupán, melyek a film megnézésének folyamata által bomlanak ki, és esetleg szembesítenek saját viszonyainkkal is. Egy amerikai házaspár kapcsolatának felbomlása áll a középpontban; \"A forgatókönyv új helyzetek kínál számukra, amelyekkel meg kell bírkozniuk: kimozdítja őket házukból, útnak ereszti őket létezésük összhangjából, eltérő kontextusba helyezi őket, amikor az összes sorompó lezárul.\"</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">[box type=\"warning\"]</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Kérünk Benneteket, hogy egy pulóvert hozzatok magatokkal, mert a múltkori 43 fokos hőmérséklet után a 17 fokos pince sokkoló volt. Elszántan gondolkozunk azon, hogy klímát tekintve barátságossá tegyük a klubot, sőt már terveink is vannak. Egyelőre azonban  csak egy forró teára, meg a saját előrelátásotokra kell, hogy számítsatok...</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Film - Cassavetes: Arcok', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '682-revision-9', '', '', '2011-09-02 21:41:28', '2011-09-02 19:41:28', '', 682, 'http://oroszlanklub.com/?p=694', 0, 'revision', '', 0),
(689, 19, '2011-09-02 21:36:05', '2011-09-02 19:36:05', '<p style=\"text-align: justify;\">Szeptember 8-án 18:30-kor várunk Benneteket a klubban, hogy közösen megnézzük és megbeszéljük <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/John_Cassavetes\" target=\"_blank\">John Cassavetes</a>, Arcok című filmjét. A két hete látott, Egy hatás alatt álló nő című film után úgy gondoltuk, megér ez az eszköztelenségében is hihetetlenül szuggesztív rendező mégy egy-két estét. Bevezeti Eskulits Fruzsi, sőt küldött egy rövid ki ajánlót is, hogy ne érjen senkit meglepetés:</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/2011-09-02_210429.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-685 alignright\" style=\"margin: 5px;\" title=\"John Cassavetes\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/2011-09-02_210429-250x300.jpg\" alt=\"\" width=\"250\" height=\"300\" /></a>Az Arcok Cassavetes második önállóan készített filmje, ma már elfogadottan az amerikai filmtörténet egyik remeke.  Maga a történet 1-2 mondatban elmesélhető, ám Cassavetes esetében ez olyan szálak, problémák, kérdések kiindulási pontját jelenti csupán, melyek a film megnézésének folyamata által bomlanak ki, és esetleg szembesítenek saját viszonyainkkal is. Egy amerikai házaspár kapcsolatának felbomlása áll a középpontban; \"A forgatókönyv új helyzetek kínál számukra, amelyekkel meg kell bírkozniuk: kimozdítja őket házukból, útnak ereszti őket létezésük összhangjából, eltérő kontextusba helyezi őket, amikor az összes sorompó lezárul.\"</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[box type=\"warning\"]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Kérünk Benneteket, hogy egy pulóvert hozzatok magatokkal, mert a múltkori 43 fokos hőmérséklet után a 17 fokos pince sokkoló volt. Elszántan gondolkozunk azon, hogy klímát tekintve barátságossá tegyük a klubot, sőt már terveink is vannak. Egyelőre azonban  csak egy forró teára, meg a saját előrelátásotokra kell, hogy számítsatok...</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Film - Cassavetes: Arcok', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '682-revision-5', '', '', '2011-09-02 21:36:05', '2011-09-02 19:36:05', '', 682, 'http://oroszlanklub.com/?p=689', 0, 'revision', '', 0),
(692, 19, '2011-09-02 21:39:26', '2011-09-02 19:39:26', '<p style=\"text-align: justify;\">Szeptember 8-án 18:30-kor várunk Benneteket a klubban, hogy közösen megnézzük és megbeszéljük <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/John_Cassavetes\" target=\"_blank\">John Cassavetes</a>, Arcok című filmjét. A két hete látott, Egy hatás alatt álló nő című film után úgy gondoltuk, megér ez az eszköztelenségében is <a href=\"http://oroszlanklub.com/?attachment_id=685\" rel=\"attachment wp-att-685\"><img class=\"size-medium wp-image-685 alignright\" style=\"margin: 5px;\" title=\"John Cassavetes\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/2011-09-02_210429-250x300.jpg\" alt=\"\" width=\"250\" height=\"300\" /></a>hihetetlenül szuggesztív rendező mégy egy-két estét. Bevezeti Eskulits Fruzsi, sőt küldött egy rövid ki ajánlót is, hogy ne érjen senkit meglepetés:</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Az Arcok Cassavetes második önállóan készített filmje, ma már elfogadottan az amerikai filmtörténet egyik remeke.  Maga a történet 1-2 mondatban elmesélhető, ám Cassavetes esetében ez olyan szálak, problémák, kérdések kiindulási pontját jelenti csupán, melyek a film megnézésének folyamata által bomlanak ki, és esetleg szembesítenek saját viszonyainkkal is. Egy amerikai házaspár kapcsolatának felbomlása áll a középpontban; \"A forgatókönyv új helyzetek kínál számukra, amelyekkel meg kell bírkozniuk: kimozdítja őket házukból, útnak ereszti őket létezésük összhangjából, eltérő kontextusba helyezi őket, amikor az összes sorompó lezárul.\"</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[box type=\"warning\"]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Kérünk Benneteket, hogy egy pulóvert hozzatok magatokkal, mert a múltkori 43 fokos hőmérséklet után a 17 fokos pince sokkoló volt. Elszántan gondolkozunk azon, hogy klímát tekintve barátságossá tegyük a klubot, sőt már terveink is vannak. Egyelőre azonban  csak egy forró teára, meg a saját előrelátásotokra kell, hogy számítsatok...</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Film - Cassavetes: Arcok', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '682-revision-7', '', '', '2011-09-02 21:39:26', '2011-09-02 19:39:26', '', 682, 'http://oroszlanklub.com/?p=692', 0, 'revision', '', 0),
(691, 19, '2011-09-02 21:37:03', '2011-09-02 19:37:03', '<p style=\"text-align: justify;\">Szeptember 8-án 18:30-kor várunk Benneteket a klubban, hogy közösen megnézzük és megbeszéljük <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/John_Cassavetes\" target=\"_blank\">John Cassavetes</a>, Arcok című filmjét. A két hete látott, Egy hatás alatt álló nő című film után úgy gondoltuk, megér ez az eszköztelenségében is hihetetlenül szuggesztív rendező mégy egy-két estét. Bevezeti Eskulits Fruzsi, sőt küldött egy rövid ki ajánlót is, hogy ne érjen senkit meglepetés:</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/2011-09-02_210429.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-685 alignright\" style=\"border-width: 1px; border-color: black; border-style: solid; margin: 5px;\" title=\"John Cassavetes\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/2011-09-02_210429-250x300.jpg\" alt=\"\" width=\"250\" height=\"300\" /></a>Az Arcok Cassavetes második önállóan készített filmje, ma már elfogadottan az amerikai filmtörténet egyik remeke.  Maga a történet 1-2 mondatban elmesélhető, ám Cassavetes esetében ez olyan szálak, problémák, kérdések kiindulási pontját jelenti csupán, melyek a film megnézésének folyamata által bomlanak ki, és esetleg szembesítenek saját viszonyainkkal is. Egy amerikai házaspár kapcsolatának felbomlása áll a középpontban; \"A forgatókönyv új helyzetek kínál számukra, amelyekkel meg kell bírkozniuk: kimozdítja őket házukból, útnak ereszti őket létezésük összhangjából, eltérő kontextusba helyezi őket, amikor az összes sorompó lezárul.\"</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[box type=\"warning\"]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Kérünk Benneteket, hogy egy pulóvert hozzatok magatokkal, mert a múltkori 43 fokos hőmérséklet után a 17 fokos pince sokkoló volt. Elszántan gondolkozunk azon, hogy klímát tekintve barátságossá tegyük a klubot, sőt már terveink is vannak. Egyelőre azonban  csak egy forró teára, meg a saját előrelátásotokra kell, hogy számítsatok...</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Film - Cassavetes: Arcok', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '682-revision-6', '', '', '2011-09-02 21:37:03', '2011-09-02 19:37:03', '', 682, 'http://oroszlanklub.com/?p=691', 0, 'revision', '', 0),
(693, 19, '2011-09-02 21:39:26', '2011-09-02 19:39:26', '<p style=\"text-align: justify;\">Szeptember 8-án 18:30-kor várunk Benneteket a klubban, hogy közösen megnézzük és megbeszéljük <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/John_Cassavetes\" target=\"_blank\">John Cassavetes</a>, Arcok című filmjét. A két hete látott, Egy hatás alatt álló nő című film után úgy gondoltuk, megér ez az eszköztelenségében is <a href=\"http://oroszlanklub.com/?attachment_id=685\" rel=\"attachment wp-att-685\"><img class=\"size-medium wp-image-685 alignright\" style=\"margin: 5px;\" title=\"John Cassavetes\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/2011-09-02_210429-250x300.jpg\" alt=\"\" width=\"250\" height=\"300\" /></a>hihetetlenül szuggesztív rendező mégy egy-két estét. Bevezeti Eskulits Fruzsi, sőt küldött egy rövid ki ajánlót is, hogy ne érjen senkit meglepetés:</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Az Arcok Cassavetes második önállóan készített filmje, ma már elfogadottan az amerikai filmtörténet egyik remeke.  Maga a történet 1-2 mondatban elmesélhető, ám Cassavetes esetében ez olyan szálak, problémák, kérdések kiindulási pontját jelenti csupán, melyek a film megnézésének folyamata által bomlanak ki, és esetleg szembesítenek saját viszonyainkkal is. Egy amerikai házaspár kapcsolatának felbomlása áll a középpontban; \"A forgatókönyv új helyzetek kínál számukra, amelyekkel meg kell bírkozniuk: kimozdítja őket házukból, útnak ereszti őket létezésük összhangjából, eltérő kontextusba helyezi őket, amikor az összes sorompó lezárul.\"</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[box type=\"warning\"]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Kérünk Benneteket, hogy egy pulóvert hozzatok magatokkal, mert a múltkori 43 fokos hőmérséklet után a 17 fokos pince sokkoló volt. Elszántan gondolkozunk azon, hogy klímát tekintve barátságossá tegyük a klubot, sőt már terveink is vannak. Egyelőre azonban  csak egy forró teára, meg a saját előrelátásotokra kell, hogy számítsatok...</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Film - Cassavetes: Arcok', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '682-revision-8', '', '', '2011-09-02 21:39:26', '2011-09-02 19:39:26', '', 682, 'http://oroszlanklub.com/?p=693', 0, 'revision', '', 0),
(696, 19, '2011-09-02 21:45:10', '2011-09-02 19:45:10', '<p style=\"text-align: justify;\">Szeptember 8-án 18:30-kor várunk Benneteket a klubban, hogy közösen megnézzük és megbeszéljük <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/John_Cassavetes\" target=\"_blank\">John Cassavetes</a>, Arcok című filmjét. A két hete látott, Egy hatás alatt álló nő című film után úgy gondoltuk, megér ez az eszköztelenségében is <a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/2011-09-02_210429.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-685 alignright\" style=\"margin: 5px;\" title=\"John Cassavetes\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/2011-09-02_210429-250x300.jpg\" alt=\"\" width=\"250\" height=\"300\" /></a>hihetetlenül szuggesztív rendező mégy egy-két estét. Bevezeti Eskulits Fruzsi, sőt küldött egy rövid ki ajánlót is, hogy ne érjen senkit meglepetés:</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Az Arcok Cassavetes második önállóan készített filmje, ma már elfogadottan az amerikai filmtörténet egyik remeke.  Maga a történet 1-2 mondatban elmesélhető, ám Cassavetes esetében ez olyan szálak, problémák, kérdések kiindulási pontját jelenti csupán, melyek a film megnézésének folyamata által bomlanak ki, és esetleg szembesítenek saját viszonyainkkal is. Egy amerikai házaspár kapcsolatának felbomlása áll a középpontban; \"A forgatókönyv új helyzetek kínál számukra, amelyekkel meg kell bírkozniuk: kimozdítja őket házukból, útnak ereszti őket létezésük összhangjából, eltérő kontextusba helyezi őket, amikor az összes sorompó lezárul.\"</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[box type=\"warning\"]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Kérünk Benneteket, hogy egy pulóvert hozzatok magatokkal, mert a múltkori 43 fokos hőmérséklet után a 17 fokos pince sokkoló volt. Elszántan gondolkozunk azon, hogy klímát tekintve barátságossá tegyük a klubot, sőt már terveink is vannak. Egyelőre azonban  csak egy forró teára, meg a saját előrelátásotokra kell, hogy számítsatok...</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Film - Cassavetes: Arcok', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '682-revision-10', '', '', '2011-09-02 21:45:10', '2011-09-02 19:45:10', '', 682, 'http://oroszlanklub.com/?p=696', 0, 'revision', '', 0),
(698, 19, '2011-09-02 02:52:45', '2011-09-02 00:52:45', '<iframe src=\"http://www.youtube.com/embed/FsFywoG-eMo?rel=0\" frameborder=\"0\" width=\"210\" height=\"187\"></iframe>\r\n\r\n<iframe src=\"http://www.youtube.com/embed/zw_gEpGqnqQ?rel=0\" frameborder=\"0\" width=\"210\" height=\"187\"></iframe>\r\n\r\n<iframe src=\"http://www.youtube.com/embed/pQxyQktNFwc?rel=0\" frameborder=\"0\" width=\"210\" height=\"187\"></iframe>\r\n\r\n<iframe src=\"http://www.youtube.com/embed/FsFywoG-eMo?rel=0\" frameborder=\"0\" width=\"210\" height=\"187\"></iframe>', 'Korábbi videók', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '548-revision-11', '', '', '2011-09-02 02:52:45', '2011-09-02 00:52:45', '', 548, 'http://oroszlanklub.com/?p=698', 0, 'revision', '', 0),
(697, 19, '2011-09-02 21:48:14', '2011-09-02 19:48:14', '<p style=\"text-align: justify;\">Szeptember 8-án 18:30-kor várunk Benneteket a klubban, hogy közösen megnézzük és megbeszéljük <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/John_Cassavetes\" target=\"_blank\">John Cassavetes</a>, Arcok című filmjét. A két hete látott, Egy hatás alatt álló nő című film után úgy gondoltuk, megér ez az eszköztelenségében is <a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/2011-09-02_210429.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-685 alignright\" style=\"margin: 5px;\" title=\"John Cassavetes\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/2011-09-02_210429-250x300.jpg\" alt=\"\" width=\"250\" height=\"300\" /></a>hihetetlenül szuggesztív rendező mégy egy-két estét. Bevezeti Eskulits Fruzsi, sőt küldött egy rövid ki ajánlót is, hogy ne érjen senkit meglepetés:</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Az Arcok Cassavetes második önállóan készített filmje, ma már elfogadottan az amerikai filmtörténet egyik remeke.  Maga a történet 1-2 mondatban elmesélhető, ám Cassavetes esetében ez olyan szálak, problémák, kérdések kiindulási pontját jelenti csupán, melyek a film megnézésének folyamata által bomlanak ki, és esetleg szembesítenek saját viszonyainkkal is. Egy amerikai házaspár kapcsolatának felbomlása áll a középpontban; \"A forgatókönyv új helyzetek kínál számukra, amelyekkel meg kell bírkozniuk: kimozdítja őket házukból, útnak ereszti őket létezésük összhangjából, eltérő kontextusba helyezi őket, amikor az összes sorompó lezárul.\"</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[box type=\"warning\"]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Kérünk Benneteket, hogy egy pulóvert hozzatok magatokkal, mert a múltkori 43 fokos hőmérséklet után a 17 fokos pince sokkoló volt. Elszántan gondolkozunk azon, hogy a klímát tekintve barátságossá tegyük a klubot, sőt már terveink is vannak. Egyelőre azonban  csak egy forró teára, meg a saját előrelátásotokra kell, hogy számítsatok...</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Film - Cassavetes: Arcok', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '682-revision-11', '', '', '2011-09-02 21:48:14', '2011-09-02 19:48:14', '', 682, 'http://oroszlanklub.com/?p=697', 0, 'revision', '', 0),
(699, 19, '2011-09-05 12:58:11', '2011-09-05 10:58:11', '<iframe width=\"210\" height=\"187\" src=\"http://www.youtube.com/embed/nVUHHW1tJYA?rel=0\" frameborder=\"0\" allowfullscreen></iframe> \r\n\r\n<iframe src=\"http://www.youtube.com/embed/FsFywoG-eMo?rel=0\" frameborder=\"0\" width=\"210\" height=\"187\"></iframe>\r\n\r\n<iframe src=\"http://www.youtube.com/embed/zw_gEpGqnqQ?rel=0\" frameborder=\"0\" width=\"210\" height=\"187\"></iframe>\r\n\r\n<iframe src=\"http://www.youtube.com/embed/pQxyQktNFwc?rel=0\" frameborder=\"0\" width=\"210\" height=\"187\"></iframe>\r\n\r\n<iframe src=\"http://www.youtube.com/embed/FsFywoG-eMo?rel=0\" frameborder=\"0\" width=\"210\" height=\"187\"></iframe>', 'Korábbi videók', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '548-revision-12', '', '', '2011-09-05 12:58:11', '2011-09-05 10:58:11', '', 548, 'http://oroszlanklub.com/?p=699', 0, 'revision', '', 0),
(701, 19, '2011-09-11 01:40:41', '2011-09-10 23:40:41', '<p style=\"text-align: justify;\">Mint köztudott, a házunkban működött úgy 140 éven keresztül az <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm\" target=\"_blank\">Arany Oroszlán Patika</a>, melynek berendezését 1953-ban a <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm\" target=\"_blank\">Kiscelli Múzeumba</a> szállították. A közelmúltban, amikor meg akartunk hívni egy muzeológust a Klubba, hogy előadást tartson a patikáról, nagy meglepetés ért bennünket. Kiderült, hogy a <a href=\"http://www.hvrg.com/budapest/budapest/kiscelli/kiscelli10.htm\" target=\"_blank\">korábban szépen összeállított kiállítást</a> bezárták, a bútorok éppen restaurálás, sőt feltárás alatt vannak, mert egy decemberi, biedermeier kiállításon bemutatják őket. Erre a <a href=\"http://www.btm.hu/fooldal/front.htm\" target=\"_blank\">Budapest Történeti Múzeumban</a>, a Várban kerül sor.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Nagy örömmel vette dr. Rostás Péter a múzeum igazgatója, aki a feltárást és restaurálást vezeti a jelentkezésünket, és hamarosan a múzeumban találkoztunk, hogy minden apró információt átadjunk, amelyekkel a rekonstruálást segíthetjük.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Édesapám gyakran tanult az egyik helyiségben, mert az édesanyja évekig pénztáros, illetve gyógyszerkészítő volt a patikában. <a href=\"http://con-spirito.hu/aop_by_jj/index.htm\" target=\"_blank\">Emlékezetből lerajzolta</a>, hogy milyen bútorok, hol helyezkedtek el. Összeszedtünk mindent, ami fellelhető volt a családban, és köze volt a patikához: Régi hirdetést, a patikus fotóját, egy igazolást, melyen a patikus a nagymama munkaidejét hitelesíti. Sajnos fényképet a bútorzatról nem találtunk.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[box]Ha van valakinek régi fotója bármiről, ami a házzal kapcsolatos, az épületről, a patikáról, arról, hogy kik laktak itt, annak nagyon örülnének a múzeumban.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A múzeumban úgy gondolták, hogy a patika, a bejárat Cukor utcai oldalán helyezkedett le, nem a Veres Pálné utca felől. Labor, raktárak, saját pince, méregszoba, pihenő az ügyeletes patikusnak, és az esetleg rosszul lett betegnek, mellékhelység, stb. tartozott az intézményhez.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_708\" align=\"alignleft\" width=\"226\" caption=\"Sajószentpéteri Szentpétery Pál, a patika utolsó tulajdonosa\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-708 \" title=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA-226x300.jpg\" alt=\"\" width=\"226\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">1939 talán júniusában nagy átalakítás történt a patikában, mely időpontot az asztalos feljegyzése bizonyítja az egyik szétbontott szekrényen. Az igazgató úr elmondta, hogy a <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Biedermeier\" target=\"_blank\">biedermeier</a> állapot visszaállítása a céljuk, ahogy a patikában használhatták. Korabeli fotó a bútorokról - mint említettük - nem készült. Amikor felvitték 1953-ban a Kiscelli Múzeumba, akkor sem dokumentálták, rajzolták le, mindössze a leltárba jegyezték be.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A meglepetésünkre az apró darabokra szétszedett (feltárt) bútorok sok érdekes dologról mesélnek. Ajtók, többszöri átépítések, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Balusztr%C3%A1d\" target=\"_blank\">balusztrád</a> nyomai adják fel a leckét a muzeológusoknak, hogy az eredeti állapotot megtalálják. Még egy perselyszerű nyílást is felfedeztek az egyik pulton, amely talán az aprópénz tárolására szolgált. Vajon milyen lehetett az eredeti lábazat, milyenek voltak a fiókok eredeti fagombjai? Milyen lehetett a színvilága? Hogyan helyezkedtek el az egyes szekrények egymáshoz képest? - Talán decemberben megtudjuk.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_729\" align=\"alignright\" width=\"224\" caption=\"Jeney Jenő, aki sokszor megfordult a patikában\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSC_1046_1071_1.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-729 \" title=\"Jeney Jenő\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSC_1046_1071_1-224x300.jpg\" alt=\"\" width=\"224\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A vizsgálódást a Papnövelde u.2-ben folytattuk. Először <a href=\"http://oroszlanklub.com/?p=519\" target=\"_blank\">Emmi nénit, az optikust</a> látogattuk meg a Veres Pálné utcai üzletében, remélve, hogy érdekes dolgokat fog mondani (és persze meg akartuk Rostás Péternek mutatni a <a href=\"http://www.freeweb.hu/libaloptika/\" target=\"_blank\">Libál optika</a> bútorait is, hiszen ő a bútorok szakértője.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni elmondta, hogy vele szemben, a patika hátsó traktusában egy lezárt rész volt ahol a porokat állították össze, és itt volt a tablettázó is. A méregszekrényeket háromszoros kulccsal kellett zárni (a mérgek belül, a harmadik dobozban voltak).</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_712\" align=\"alignleft\" width=\"214\" caption=\"Emmi néni üzletében\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-712 \" title=\"Emmi néni üzletében\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA-214x300.jpg\" alt=\"\" width=\"214\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A kiszolgáló helyiségről annyit mondott, hogy nem sokkal a háború előtt újították fel a cseresznyefa bútort, és az asztalos el volt tőle ragadtatva. (A időpont megegyezik az asztalos 1939-es bejegyzésével.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Végül megnéztük a patika eredeti helyét, az 1970-körül kialakított árkádot és a patika további, volt helyiségeit, valamint a pincét. Megpróbáltuk rekonstruálni a bútorok helyét. Az épület pontos méreteinek, szerkezetének rögzítése, <a href=\"http://con-spirito.hu/HILDRAJZOK/index.htm\" target=\"_blank\">Hild levéltári tervei</a>, a szétszedett bútor méretei remélhetőleg választ adnak a felmerült kérdésekre. (A ház 40 évvel ezelőtti felújítása során rengeteg régi részlet eltűnt, ezért is körülményes a részletek tisztázása.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Érdeklődve várjuk a decemberi kiállítást különös tekintettel arra, hogy milyen formában látjuk viszont a híres patika berendezéseit. Ismételten kérünk mindenkit, akinek bármilyen információja van, megosztásával segítse dr. Rostás Péter és kollégái munkáját.</p>\r\n\r\n<h3 style=\"text-align: justify;\">További érdekességek:</h3>\r\nSajószentpéteri Szentpétery Pál (akit mindenki csak \"gazdának\" titulált), talán Jármaitól vette át a patikát. Két lánya volt, akik szintén patikusnak tanultak. Márta (és a család) valahol a Jagelló út 40. körül lakott, az 59-es villamos ment el a házuk előtt. A kisebbik lány Gabi, 22-23 éves korában meghalt.\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A patikában volt alkalmazott egy kétméteres, zsidó gyógyszerész, akit mindenki csak \"Lóbőrnek\" nevezett. Nagyon rendes ember volt, rég óta dolgozott a patikában, de a nyilasok elvitték. Utána került a patikába Éva néni, aki egy szalkszentmártoni gyógyszerész családból származott.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_713\" align=\"alignright\" width=\"300\" caption=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-713 \" title=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA-300x225.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"225\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A gyógyszereket itt készítették. Általában a tulajdonos patikuson kívül egy gyógyszerész és két kisegítő - a pénztáros és a laboráns, akik naponta váltották egymást - dolgozott a patikában.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A közelben lakott <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Kar%C3%A1dy_Katalin\" target=\"_blank\">Karády Katalin</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/J%C3%A1vor_P%C3%A1l\" target=\"_blank\">Jávor Pál</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Ajtay_Andor\" target=\"_blank\">Ajtay Andor</a>. Jávor és Ajtai rendszeresen megfordultak a patikában, Karády nem, ő az öccseit küldte maga helyett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Volt a patikában az ablak előtt egy nagy mérleg, amelyen 10 fillér (borravalóért) lehetett méredzkedni. Minden reggel nyitás után pár perccel megjelent <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Perczel_Zita\" target=\"_blank\">Perczel Zita</a>, hogy a súlyát (mindig ugyan abban a ruhában) ellenőrizze.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Itt lakott egy Nagy nevű, híres kárpitos, a Stühmer gyár igazgatója, Buzáné földművelésügyi miniszter felesége, és a házban volt Szőnyiék fűszerüzlete, akik az üzlet mögött laktak.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_721\" align=\"alignright\" width=\"300\" caption=\"A munkálatok előtti állapot\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/hirek/meglepo-fejlemenyek/attachment/dsd_1995/\" rel=\"attachment wp-att-721\"><img class=\"size-medium wp-image-721\" title=\"A munkálatok előtti állapot\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/dsd_1995-300x200.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"200\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni részletesen elmondta, hogy kanyarodott a Veres Pálné és a Papnövelde utca között a villamos: egy <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/BESZK%C3%81RT#T.C3.B6rekv.C3.A9sek_az_integr.C3.A1ci.C3.B3_fel.C3.A9\" target=\"_blank\">BESZKÁRT</a>-os irányította egy piros zászlóval, felette egy nagy tükörrel, az egymással szemben közlekedő villamosokat, mert annyira közel vezették a sínt, hogy ha nem figyelnek, egymásba ütköztek volna. A villamosok az Orczy tér felől, Budára jártak, soha nem volt baleset. Mindössze egy kiskutya szorult egyszer a villamos és a járda közé.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A Királyi Pál utcában a győri papoknak volt tejüzeme, ahol hatalmas ementáli sajtokat készítettek. A háború alatt főleg gyalog lehetett járni, és lovaskocsival szállították a tejet. .</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A házban volt Pivarcsi Fülöp (úri és papi) szabósága nem tudjuk, mikor került oda. Az 50-es években még kint volt a cégtáblája, majd a pincébe került, végül bizonyára egy lomtalanítás áldozata lett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Meglepő fejlemények', '', 'publish', 'open', 'open', '', 'meglepo-fejlemenyek', '', '\nhttp://oroszlanklub.com/?p=519', '2011-09-25 13:33:04', '2011-09-25 11:33:04', '', 0, 'http://oroszlanklub.com/?p=701', 0, 'post', '', 1);
INSERT INTO `wp_posts` (`ID`, `post_author`, `post_date`, `post_date_gmt`, `post_content`, `post_title`, `post_excerpt`, `post_status`, `comment_status`, `ping_status`, `post_password`, `post_name`, `to_ping`, `pinged`, `post_modified`, `post_modified_gmt`, `post_content_filtered`, `post_parent`, `guid`, `menu_order`, `post_type`, `post_mime_type`, `comment_count`) VALUES
(702, 19, '2011-09-10 13:34:01', '2011-09-10 11:34:01', 'Mint köztudott, a házunkban működött úgy 140 éven keresztül az Arany Oroszlán Patika, melynek berendezését 1953-ban a Kiscelli Múzeumba szállították. A közelmúltban, amikor meg akartunk hívni egy muzeológust a Klubba, hogy előadást tartson a patikáról, nagy meglepetés ért bennünket. Kiderült, hogy a bútorok éppen restaurálás, sőt feltárás alatt vannak, mert egy decemberi, biedermeier kiállításon bemutatják őket, melyre a Budapest Történeti Múzeumban kerül sor.\n\nNagy örömmel vette dr. Rostás Péter a múzeum igazgatója, aki a feltárást és restaurálást vezeti a jelentkezésünket, és hamarosan a múzeumban találkoztunk, hogy minden apró információt átadjunk, amelyekkel a rekonstruálást segíthetjük.\n\nÉdesapám gyakran tanult az egyik helyiségben, mert az édesanyja pénztáros, illetve gyógyszerkészítő volt évekig a patikában. Emlékezetből lerajzolta, hogy milyen bútorok, hol helyezkedtek el. Összeszedtünk mindent, ami fellelhető volt a családban, és köze volt a patikához: Régi hirdetést, a patikus fotóját, egy igazolást, melyen a patikus a nagymama munkaidejét hitelesíti.\n\nSajnos fényképet nem találtunk. Ha a házban van valakinek régi fotója bármiről, ami a házzal kapcsolatos, az épületről, a patikáról, arról, hogy kik laktak itt, annak nagyon örülnének a múzeumban.\n\nNémi meglepetés volt, hogy a patika a bejárat Veres Pálné utcai oldalán helyezkedett le, nem a Cukor utca felől, és nagyon nagy volt. Labor, raktárak, saját pince, méregszoba, pihenő az ügyeletes patikusnak, és az esetleg rosszul lett betegnek, mellékhelység, stb. tartozott az intézményhez.\n\n1939 talán júniusában nagy átalakítás történt a patikában, mely időpontot az asztalos feljegyzése bizonyít az egyik szétbontott szekrényen. Az igazgató úr elmondta, hogy a biedermeier állapot visszaállítása a céljuk abban a formában, ahogy a patikában használhatták. Sajnos korabeli fotó a bútorokról nem készült. Amikor felvitték 1953-ban a Kiscelli Múzeumba, akkor sem dokumentálták, rajzolták le, mindössze a leltárba jegyezték be.\n\nA pénztárgép, a mérleg eredetinek tűnik.\n\nNagy vaskályhával fűtöttek.\n\nA meglepetésünkre apró darabokra szétszedett (feltárt) bútorok sok érdekes dologról mesélnek. Ajtók, többszöri átépítések, balusztrád nyomai adják fel a leckét a muzeológusoknak, hogy az eredeti állapotot megtalálják. Még egy perselyszerű nyílást is találtak az egyik pulton, amely talán az aprópénz tárolására szolgált. Vajon milyen lehetett az eredeti lábazat, milyenek voltak a fiókok eredeti, fagombjai? Milyen lehetett a színvilága? Hogyan helyezkedtek el az egyes szekrények egymáshoz képest, talán decemberben megtudjuk.\n\nA vizsgálódást a helyszínen folytattuk. Először Emmi nénit az optikust látogattuk meg a Veres Pálné utcai üzletében, remélve, hogy érdekes dolgokat fog mondani (és persze meg akartuk Rostás Péternek mutatni a Libál optika bútorait is, hiszen ő annak a szakértője.)\n\nEmmi néni elmondta, hogy vele szemben, a patika hátsó traktusában egy lezárt rész volt ahol a porokat állították össze, és itt volt a tablettázó gép is. A mérgeket háromszoros kulccsal kellett zárni.\n\nA kiszolgáló helyiségről annyit mondott, hogy nem sokkal a háború előtt újították fel a cseresznyefa bútort, és az asztalos el volt tőle ragadtatva. (A időpont megegyezik az asztalos 1939-es bejegyzésével.)\n\nVégül megnéztük az 1970-körül kialakított árkádot és a patika további, volt helyiségeit, és a pincét, megpróbáltuk rekonstruálni a berendezés helyét. Az épület pontos méreteinek, szerkezetének rögzítése, Hild levéltári tervei, a szétszedett bútor méretei remélhetőleg választ adnak erre. A ház 40 évvel ezelőtti felújítása során rengeteg régi részlet eltűnt…\n\nÉrdeklődve várjuk a decemberi kiállítást különös tekintettel arra, hogy milyen formában látjuk viszont a híres patika berendezéseit. Ismételten kérünk mindenkit, akinek bármilyen információja van, megosztásával segítse a Rostás Péter és kollégái munkáját.\n\nTovábbi érdekességek:\n\nSajószentpéteri Szentpéteri Pál (aki mindenki csak gazdának titulált), talán Jármaitól vette át a patikát. Két lánya volt, akik szintén patikusnak tanultak. Márta a Jagelló úton lakott, az 59-es villamos ment el a házuk előtt. A kisebbik lány, a Gabi 22-23 éves korában meghalt.\n\nA patikában dolgozott egy kétméteres, izraelita gyógyszerész, akit mindenki csak Lóbőrnek nevezett. Nagyon rendes ember volt, rég óta dolgozott a patikában, de a nyilasok elvitték. Utána került a patikába Éva néni, aki egy szalkszentmártoni gyógyszerész családból származott.\n\nA gyógyszereket itt készítették. Általában a tulajdonos patikuson kívül egy gyógyszerész és két kisegítő, a pénztáros és a laboráns, akik naponta váltották egymást dolgozott a patikában.\n\nA közelben lakott Karády Katalin, Jávor Pál, Ajtai Andor. Jávor és Ajtai rendszeresen megfordultak a patikában, Karády nem, ő az öccseit küldte maga helyett.\n\nVolt a patikában az ablak előtt egy nagy mérleg, amelyen 10 fillér (borravalóért) lehetett méredzkedni. Minden reggel nyitás után pár perccel megjelent Perczel Zita, hogy a súlyát (mindig ugyan abban a ruhában) ellenőrizze.\n\nItt lakott egy Nagy nevű, híres kárpitos, a Stühmer gyár igazgatója, Buzáné földművelésügyi miniszter felesége, és a házban volt Szőnyiék fűszerüzlete, akik az üzlet mögött laktak.\n\nEmmi néni részletesen elmondta, hogy kanyarodott a Veres Pálné és a Papnövelde utca között a villamos: egy BESZKÁRT-os irányította egy piros zászlóval, felette egy nagy tükörrel, az egymással szemben közlekedő villamosokat, mert annyira közel vezették a sínt, hogy ha nem figyelnek, egymásba ütköztek volna. A villamosok az Orczy tér felől, Budára jártak, soha nem volt baleset. Mindössze egy kiskutya szorult a villamos és a járda közé.\n\nA Királyi Pál utcában a győri papoknak volt tejüzeme, ahol hatalmas ementáli sajtokat készítettek. A háború alatt főleg gyalog lehetett járni, és lovas kocsival szállították a tejet. .\n\nA házban volt Pivarcsi Fülöp (úri és papi) szabósága nem tudjuk, mikor került oda. Az 50-es években még kint volt a cégtáblája, majd a pincébe került, végül egy lomtalanítás áldozata lett.\n\n&nbsp;', 'Meglepő fejlemények', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '701-revision', '', '', '2011-09-10 13:34:01', '2011-09-10 11:34:01', '', 701, 'http://oroszlanklub.com/?p=702', 0, 'revision', '', 0),
(703, 19, '2011-09-10 15:27:15', '2011-09-10 13:27:15', '<p style=\"text-align: justify;\">Mint köztudott, a házunkban működött úgy 140 éven keresztül az <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm\" target=\"_blank\">Arany Oroszlán Patika</a>, melynek berendezését 1953-ban a <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm\" target=\"_blank\">Kiscelli Múzeumba</a> szállították. A közelmúltban, amikor meg akartunk hívni egy muzeológust a Klubba, hogy előadást tartson a patikáról, nagy meglepetés ért bennünket. Kiderült, hogy <a href=\"http://www.hvrg.com/budapest/budapest/kiscelli/kiscelli10.htm\" target=\"_blank\">korábban szépen összeállított kiállítást</a> bezárták, a bútorok éppen restaurálás, sőt feltárás alatt vannak, mert egy decemberi, biedermeier kiállításon bemutatják őket, melyre a <a href=\"http://www.btm.hu/fooldal/front.htm\" target=\"_blank\">Budapest Történeti Múzeumban</a>, a Várban kerül sor.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Nagy örömmel vette dr. Rostás Péter a múzeum igazgatója, aki a feltárást és restaurálást vezeti a jelentkezésünket, és hamarosan a múzeumban találkoztunk, hogy minden apró információt átadjunk, amelyekkel a rekonstruálást segíthetjük.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Édesapám gyakran tanult az egyik helyiségben, mert az édesanyja pénztáros, illetve gyógyszerkészítő volt évekig a patikában. Emlékezetből lerajzolta, hogy milyen bútorok, hol helyezkedtek el. Összeszedtünk mindent, ami fellelhető volt a családban, és köze volt a patikához: Régi hirdetést, a patikus fotóját, egy igazolást, melyen a patikus a nagymama munkaidejét hitelesíti.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Sajnos fényképet nem találtunk. Ha a házban van valakinek régi fotója bármiről, ami a házzal kapcsolatos, az épületről, a patikáról, arról, hogy kik laktak itt, annak nagyon örülnének a múzeumban.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Némi meglepetés volt, hogy a patika a bejárat Veres Pálné utcai oldalán helyezkedett le, nem a Cukor utca felől, és nagyon nagy volt. Labor, raktárak, saját pince, méregszoba, pihenő az ügyeletes patikusnak, és az esetleg rosszul lett betegnek, mellékhelység, stb. tartozott az intézményhez.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">1939 talán júniusában nagy átalakítás történt a patikában, mely időpontot az asztalos feljegyzése bizonyít az egyik szétbontott szekrényen. Az igazgató úr elmondta, hogy a biedermeier állapot visszaállítása a céljuk abban a formában, ahogy a patikában használhatták. Sajnos korabeli fotó a bútorokról nem készült. Amikor felvitték 1953-ban a Kiscelli Múzeumba, akkor sem dokumentálták, rajzolták le, mindössze a leltárba jegyezték be.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A pénztárgép, a mérleg eredetinek tűnik.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Nagy vaskályhával fűtöttek.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A meglepetésünkre apró darabokra szétszedett (feltárt) bútorok sok érdekes dologról mesélnek. Ajtók, többszöri átépítések, balusztrád nyomai adják fel a leckét a muzeológusoknak, hogy az eredeti állapotot megtalálják. Még egy perselyszerű nyílást is találtak az egyik pulton, amely talán az aprópénz tárolására szolgált. Vajon milyen lehetett az eredeti lábazat, milyenek voltak a fiókok eredeti, fagombjai? Milyen lehetett a színvilága? Hogyan helyezkedtek el az egyes szekrények egymáshoz képest, talán decemberben megtudjuk.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A vizsgálódást a helyszínen folytattuk. Először Emmi nénit az optikust látogattuk meg a Veres Pálné utcai üzletében, remélve, hogy érdekes dolgokat fog mondani (és persze meg akartuk Rostás Péternek mutatni a Libál optika bútorait is, hiszen ő annak a szakértője.)</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni elmondta, hogy vele szemben, a patika hátsó traktusában egy lezárt rész volt ahol a porokat állították össze, és itt volt a tablettázó gép is. A mérgeket háromszoros kulccsal kellett zárni.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A kiszolgáló helyiségről annyit mondott, hogy nem sokkal a háború előtt újították fel a cseresznyefa bútort, és az asztalos el volt tőle ragadtatva. (A időpont megegyezik az asztalos 1939-es bejegyzésével.)</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Végül megnéztük az 1970-körül kialakított árkádot és a patika további, volt helyiségeit, és a pincét, megpróbáltuk rekonstruálni a berendezés helyét. Az épület pontos méreteinek, szerkezetének rögzítése, Hild levéltári tervei, a szétszedett bútor méretei remélhetőleg választ adnak erre. A ház 40 évvel ezelőtti felújítása során rengeteg régi részlet eltűnt…</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Érdeklődve várjuk a decemberi kiállítást különös tekintettel arra, hogy milyen formában látjuk viszont a híres patika berendezéseit. Ismételten kérünk mindenkit, akinek bármilyen információja van, megosztásával segítse a Rostás Péter és kollégái munkáját.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">További érdekességek:</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Sajószentpéteri Szentpéteri Pál (aki mindenki csak gazdának titulált), talán Jármaitól vette át a patikát. Két lánya volt, akik szintén patikusnak tanultak. Márta a Jagelló úton lakott, az 59-es villamos ment el a házuk előtt. A kisebbik lány, a Gabi 22-23 éves korában meghalt.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A patikában dolgozott egy kétméteres, izraelita gyógyszerész, akit mindenki csak Lóbőrnek nevezett. Nagyon rendes ember volt, rég óta dolgozott a patikában, de a nyilasok elvitték. Utána került a patikába Éva néni, aki egy szalkszentmártoni gyógyszerész családból származott.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A gyógyszereket itt készítették. Általában a tulajdonos patikuson kívül egy gyógyszerész és két kisegítő, a pénztáros és a laboráns, akik naponta váltották egymást dolgozott a patikában.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A közelben lakott Karády Katalin, Jávor Pál, Ajtai Andor. Jávor és Ajtai rendszeresen megfordultak a patikában, Karády nem, ő az öccseit küldte maga helyett.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Volt a patikában az ablak előtt egy nagy mérleg, amelyen 10 fillér (borravalóért) lehetett méredzkedni. Minden reggel nyitás után pár perccel megjelent Perczel Zita, hogy a súlyát (mindig ugyan abban a ruhában) ellenőrizze.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Itt lakott egy Nagy nevű, híres kárpitos, a Stühmer gyár igazgatója, Buzáné földművelésügyi miniszter felesége, és a házban volt Szőnyiék fűszerüzlete, akik az üzlet mögött laktak.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni részletesen elmondta, hogy kanyarodott a Veres Pálné és a Papnövelde utca között a villamos: egy BESZKÁRT-os irányította egy piros zászlóval, felette egy nagy tükörrel, az egymással szemben közlekedő villamosokat, mert annyira közel vezették a sínt, hogy ha nem figyelnek, egymásba ütköztek volna. A villamosok az Orczy tér felől, Budára jártak, soha nem volt baleset. Mindössze egy kiskutya szorult a villamos és a járda közé.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A Királyi Pál utcában a győri papoknak volt tejüzeme, ahol hatalmas ementáli sajtokat készítettek. A háború alatt főleg gyalog lehetett járni, és lovas kocsival szállították a tejet. .</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A házban volt Pivarcsi Fülöp (úri és papi) szabósága nem tudjuk, mikor került oda. Az 50-es években még kint volt a cégtáblája, majd a pincébe került, végül egy lomtalanítás áldozata lett.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Meglepő fejlemények', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '701-revision-2', '', '', '2011-09-10 15:27:15', '2011-09-10 13:27:15', '', 701, 'http://oroszlanklub.com/?p=703', 0, 'revision', '', 0),
(704, 19, '2011-09-10 16:04:28', '2011-09-10 14:04:28', '<p style=\"text-align: justify;\">Mint köztudott, a házunkban működött úgy 140 éven keresztül az <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm\" target=\"_blank\">Arany Oroszlán Patika</a>, melynek berendezését 1953-ban a <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm\" target=\"_blank\">Kiscelli Múzeumba</a> szállították. A közelmúltban, amikor meg akartunk hívni egy muzeológust a Klubba, hogy előadást tartson a patikáról, nagy meglepetés ért bennünket. Kiderült, hogy <a href=\"http://www.hvrg.com/budapest/budapest/kiscelli/kiscelli10.htm\" target=\"_blank\">korábban szépen összeállított kiállítást</a> bezárták, a bútorok éppen restaurálás, sőt feltárás alatt vannak, mert egy decemberi, biedermeier kiállításon bemutatják őket, melyre a <a href=\"http://www.btm.hu/fooldal/front.htm\" target=\"_blank\">Budapest Történeti Múzeumban</a>, a Várban kerül sor.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Nagy örömmel vette dr. Rostás Péter a múzeum igazgatója, aki a feltárást és restaurálást vezeti a jelentkezésünket, és hamarosan a múzeumban találkoztunk, hogy minden apró információt átadjunk, amelyekkel a rekonstruálást segíthetjük.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Édesapám gyakran tanult az egyik helyiségben, mert az édesanyja pénztáros, illetve gyógyszerkészítő volt évekig a patikában. <a href=\"http://con-spirito.hu/aop_by_jj/index.htm\" target=\"_blank\">Emlékezetből lerajzolta</a>, hogy milyen bútorok, hol helyezkedtek el. Összeszedtünk mindent, ami fellelhető volt a családban, és köze volt a patikához: Régi hirdetést, a patikus fotóját, egy igazolást, melyen a patikus a nagymama munkaidejét hitelesíti. Sajnos fényképet nem találtunk.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">[box]</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Ha a házban van valakinek régi fotója bármiről, ami a házzal kapcsolatos, az épületről, a patikáról, arról, hogy kik laktak itt, annak nagyon örülnének a múzeumban.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Némi meglepetés volt, hogy a patika a bejárat Veres Pálné utcai oldalán helyezkedett le, nem a Cukor utca felől, és nagyon nagy volt. Labor, raktárak, saját pince, méregszoba, pihenő az ügyeletes patikusnak, és az esetleg rosszul lett betegnek, mellékhelység, stb. tartozott az intézményhez.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">1939 talán júniusában nagy átalakítás történt a patikában, mely időpontot az asztalos feljegyzése bizonyít az egyik szétbontott szekrényen. Az igazgató úr elmondta, hogy a <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Biedermeier\" target=\"_blank\">biedermeier</a> állapot visszaállítása a céljuk abban a formában, ahogy a patikában használhatták. Korabeli fotó a bútorokról - mint említettük - nem készült. Amikor felvitték 1953-ban a Kiscelli Múzeumba, akkor sem dokumentálták, rajzolták le, mindössze a leltárba jegyezték be.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A meglepetésünkre apró darabokra szétszedett (feltárt) bútorok sok érdekes dologról mesélnek. Ajtók, többszöri átépítések, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Balusztr%C3%A1d\" target=\"_blank\">balusztrád</a> nyomai adják fel a leckét a muzeológusoknak, hogy az eredeti állapotot megtalálják. Még egy perselyszerű nyílást is találtak az egyik pulton, amely talán az aprópénz tárolására szolgált. Vajon milyen lehetett az eredeti lábazat, milyenek voltak a fiókok eredeti, fagombjai? Milyen lehetett a színvilága? Hogyan helyezkedtek el az egyes szekrények egymáshoz képest? - Talán decemberben megtudjuk.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A vizsgálódást a Papnövelde u.2-ben folytattuk. Először <a href=\"http://oroszlanklub.com/?p=519\" target=\"_blank\">Emmi nénit az optikust</a> látogattuk meg a Veres Pálné utcai üzletében, remélve, hogy érdekes dolgokat fog mondani (és persze meg akartuk Rostás Péternek mutatni a <a href=\"http://www.freeweb.hu/libaloptika/\" target=\"_blank\">Libál optika</a> bútorait is, hiszen ő annak a szakértője.)</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni elmondta, hogy vele szemben, a patika hátsó traktusában egy lezárt rész volt ahol a porokat állították össze, és itt volt a tablettázó gép is. A méregszekrényeket háromszoros kulccsal kellett zárni (a mérgek belül, a harmadik dobozban voltak).</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A kiszolgáló helyiségről annyit mondott, hogy nem sokkal a háború előtt újították fel a cseresznyefa bútort, és az asztalos el volt tőle ragadtatva. (A időpont megegyezik az asztalos 1939-es bejegyzésével.)</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Végül megnéztük az 1970-körül kialakított árkádot és a patika további, volt helyiségeit, és a pincét. Megpróbáltuk rekonstruálni a berendezés helyét. Az épület pontos méreteinek, szerkezetének rögzítése, Hild levéltári tervei, a szétszedett bútor méretei remélhetőleg választ adnak erre. A ház 40 évvel ezelőtti felújítása során rengeteg régi részlet eltűnt, ezért is körülményes a részletek tisztázása.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Érdeklődve várjuk a decemberi kiállítást különös tekintettel arra, hogy milyen formában látjuk viszont a híres patika berendezéseit. Ismételten kérünk mindenkit, akinek bármilyen információja van, megosztásával segítse dr. Rostás Péter és kollégái munkáját.</p>\n\n<h3 style=\"text-align: justify;\">További érdekességek:</h3>\nSajószentpéteri Szentpéteri Pál (aki mindenki csak gazdának titulált), talán Jármaitól vette át a patikát. Két lánya volt, akik szintén patikusnak tanultak. Márta a Jagelló úton lakott, az 59-es villamos ment el a házuk előtt. A kisebbik lány, a Gabi 22-23 éves korában meghalt.\n<p style=\"text-align: justify;\">A patikában dolgozott egy kétméteres, zsidó gyógyszerész, akit mindenki csak \"Lóbőrnek\" nevezett. Nagyon rendes ember volt, rég óta dolgozott a patikában, de a nyilasok elvitték. Utána került a patikába Éva néni, aki egy szalkszentmártoni gyógyszerész családból származott.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A gyógyszereket itt készítették. Általában a tulajdonos patikuson kívül egy gyógyszerész és két kisegítő - a pénztáros és a laboráns, akik naponta váltották egymást - dolgozott a patikában.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A közelben lakott <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Kar%C3%A1dy_Katalin\" target=\"_blank\">Karády Katalin</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/J%C3%A1vor_P%C3%A1l\" target=\"_blank\">Jávor Pál</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Ajtay_Andor\" target=\"_blank\">Ajtay Andor</a>. Jávor és Ajtai rendszeresen megfordultak a patikában, Karády nem, ő az öccseit küldte maga helyett.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Volt a patikában az ablak előtt egy nagy mérleg, amelyen 10 fillér (borravalóért) lehetett méredzkedni. Minden reggel nyitás után pár perccel megjelent <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Perczel_Zita\" target=\"_blank\">Perczel Zita</a>, hogy a súlyát (mindig ugyan abban a ruhában) ellenőrizze.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Itt lakott egy Nagy nevű, híres kárpitos, a Stühmer gyár igazgatója, Buzáné földművelésügyi miniszter felesége, és a házban volt Szőnyiék fűszerüzlete, akik az üzlet mögött laktak.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni részletesen elmondta, hogy kanyarodott a Veres Pálné és a Papnövelde utca között a villamos: egy <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/BESZK%C3%81RT#T.C3.B6rekv.C3.A9sek_az_integr.C3.A1ci.C3.B3_fel.C3.A9\" target=\"_blank\">BESZKÁRT</a>-os irányította egy piros zászlóval, felette egy nagy tükörrel, az egymással szemben közlekedő villamosokat, mert annyira közel vezették a sínt, hogy ha nem figyelnek, egymásba ütköztek volna. A villamosok az Orczy tér felől, Budára jártak, soha nem volt baleset. Mindössze egy kiskutya szorult a villamos és a járda közé.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A Királyi Pál utcában a győri papoknak volt tejüzeme, ahol hatalmas ementáli sajtokat készítettek. A háború alatt főleg gyalog lehetett járni, és lovas kocsival szállították a tejet. .</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A házban volt Pivarcsi Fülöp (úri és papi) szabósága nem tudjuk, mikor került oda. Az 50-es években még kint volt a cégtáblája, majd a pincébe került, végül bizonyára egy lomtalanítás áldozata lett.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Meglepő fejlemények', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '701-revision-3', '', '', '2011-09-10 16:04:28', '2011-09-10 14:04:28', '', 701, 'http://oroszlanklub.com/?p=704', 0, 'revision', '', 0),
(706, 19, '2011-09-11 00:58:37', '2011-09-10 22:58:37', '', 'Dr. Rostás Péter', '', 'inherit', 'open', 'open', '', 'dsf_24710_02_ja', '', '', '2011-09-11 00:58:37', '2011-09-10 22:58:37', '', 701, 'http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24710_02_JA.jpg', 0, 'attachment', 'image/jpeg', 0),
(761, 19, '2011-09-19 18:00:19', '2011-09-19 16:00:19', '<p style=\"text-align: justify;\">Szeptember 22-23-án vallástudományi konferenciát rendeznek az ELTE-n, Conversio címmel. A cím nagyon széles körben utal arra a jelenségre, mellyel sokat találkozunk napjainkban, a megtérés, áttérés, térítés, betérés, visszatérés vagy éppen a hitehagyás, hittagadás jelenségére.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Talán azért érdemes figyelmet szentelni erre a konferenciára, mert főleg tudományos módszerekkel, elemzik ezeket a jelenségeket. Néha nem árt egy kicsit elmozdulni abból a világból, melyben a szokott hétköznapjainkat éljük, és egy picit azok fejével gondolkozni, akik sok energiát fordítottak arra, hogy megértsék a világ jelenségeit, rendszerbe foglalják.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A szociológiai, lélektani, vallásjogi, politikai, gazdasági háttér illetve motiváció, a művészetek, az irodalom - különböző módon tárják elénk ezeket a narratívákat és összefüggéseket. Végiggondolásuk bizonyára hozzásegít bennünket is önmagunk, és talán a transzcendenssel való kapcsolatunk megértéséhez.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><a href=\"http://vallastudomany.elte.hu/conversio/program\" target=\"_blank\">Erre a linkre kattintva</a> olvashattok a rengeteg (80 közüli) programról. Ha esetleg felkeltette az érdeklődéseteket, és részt vesztek egyik - másik előadáson, nagy örömmel vennénk, ha hozzászólásokban, vagy akár cikkekben leírnátok a véleményeteket, tapasztalataitokat erről a nagyon izgalmas, de talán azt is mondhatjuk létkérdés fontosságú témáról...</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Conversio - megtérés, áttérés, hittagadás', '', 'publish', 'open', 'open', '', 'conversio-megteres-atteres-hittagadas', '', '', '2011-09-25 13:29:20', '2011-09-25 11:29:20', '', 0, 'http://oroszlanklub.com/?p=761', 0, 'post', '', 0),
(707, 19, '2011-09-11 00:53:24', '2011-09-10 22:53:24', '<p style=\"text-align: justify;\">Mint köztudott, a házunkban működött úgy 140 éven keresztül az <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm\" target=\"_blank\">Arany Oroszlán Patika</a>, melynek berendezését 1953-ban a <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm\" target=\"_blank\">Kiscelli Múzeumba</a> szállították. A közelmúltban, amikor meg akartunk hívni egy muzeológust a Klubba, hogy előadást tartson a patikáról, nagy meglepetés ért bennünket. Kiderült, hogy <a href=\"http://www.hvrg.com/budapest/budapest/kiscelli/kiscelli10.htm\" target=\"_blank\">korábban szépen összeállított kiállítást</a> bezárták, a bútorok éppen restaurálás, sőt feltárás alatt vannak, mert egy decemberi, biedermeier kiállításon bemutatják őket, melyre a <a href=\"http://www.btm.hu/fooldal/front.htm\" target=\"_blank\">Budapest Történeti Múzeumban</a>, a Várban kerül sor.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Nagy örömmel vette dr. Rostás Péter a múzeum igazgatója, aki a feltárást és restaurálást vezeti a jelentkezésünket, és hamarosan a múzeumban találkoztunk, hogy minden apró információt átadjunk, amelyekkel a rekonstruálást segíthetjük.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Édesapám gyakran tanult az egyik helyiségben, mert az édesanyja pénztáros, illetve gyógyszerkészítő volt évekig a patikában. <a href=\"http://con-spirito.hu/aop_by_jj/index.htm\" target=\"_blank\">Emlékezetből lerajzolta</a>, hogy milyen bútorok, hol helyezkedtek el. Összeszedtünk mindent, ami fellelhető volt a családban, és köze volt a patikához: Régi hirdetést, a patikus fotóját, egy igazolást, melyen a patikus a nagymama munkaidejét hitelesíti. Sajnos fényképet nem találtunk.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">[box]</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Ha a házban van valakinek régi fotója bármiről, ami a házzal kapcsolatos, az épületről, a patikáról, arról, hogy kik laktak itt, annak nagyon örülnének a múzeumban.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Némi meglepetés volt, hogy a patika a bejárat Veres Pálné utcai oldalán helyezkedett le, nem a Cukor utca felől, és nagyon nagy volt. Labor, raktárak, saját pince, méregszoba, pihenő az ügyeletes patikusnak, és az esetleg rosszul lett betegnek, mellékhelység, stb. tartozott az intézményhez.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">1939 talán júniusában nagy átalakítás történt a patikában, mely időpontot az asztalos feljegyzése bizonyít az egyik szétbontott szekrényen. Az igazgató úr elmondta, hogy a <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Biedermeier\" target=\"_blank\">biedermeier</a> állapot visszaállítása a céljuk abban a formában, ahogy a patikában használhatták. Korabeli fotó a bútorokról - mint említettük - nem készült. Amikor felvitték 1953-ban a Kiscelli Múzeumba, akkor sem dokumentálták, rajzolták le, mindössze a leltárba jegyezték be.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A meglepetésünkre apró darabokra szétszedett (feltárt) bútorok sok érdekes dologról mesélnek. Ajtók, többszöri átépítések, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Balusztr%C3%A1d\" target=\"_blank\">balusztrád</a> nyomai adják fel a leckét a muzeológusoknak, hogy az eredeti állapotot megtalálják. Még egy perselyszerű nyílást is találtak az egyik pulton, amely talán az aprópénz tárolására szolgált. Vajon milyen lehetett az eredeti lábazat, milyenek voltak a fiókok eredeti, fagombjai? Milyen lehetett a színvilága? Hogyan helyezkedtek el az egyes szekrények egymáshoz képest? - Talán decemberben megtudjuk.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A vizsgálódást a Papnövelde u.2-ben folytattuk. Először <a href=\"http://oroszlanklub.com/?p=519\" target=\"_blank\">Emmi nénit az optikust</a> látogattuk meg a Veres Pálné utcai üzletében, remélve, hogy érdekes dolgokat fog mondani (és persze meg akartuk Rostás Péternek mutatni a <a href=\"http://www.freeweb.hu/libaloptika/\" target=\"_blank\">Libál optika</a> bútorait is, hiszen ő annak a szakértője.)</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni elmondta, hogy vele szemben, a patika hátsó traktusában egy lezárt rész volt ahol a porokat állították össze, és itt volt a tablettázó gép is. A méregszekrényeket háromszoros kulccsal kellett zárni (a mérgek belül, a harmadik dobozban voltak).</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A kiszolgáló helyiségről annyit mondott, hogy nem sokkal a háború előtt újították fel a cseresznyefa bútort, és az asztalos el volt tőle ragadtatva. (A időpont megegyezik az asztalos 1939-es bejegyzésével.)</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Végül megnéztük az 1970-körül kialakított árkádot és a patika további, volt helyiségeit, és a pincét. Megpróbáltuk rekonstruálni a berendezés helyét. Az épület pontos méreteinek, szerkezetének rögzítése, Hild levéltári tervei, a szétszedett bútor méretei remélhetőleg választ adnak erre. A ház 40 évvel ezelőtti felújítása során rengeteg régi részlet eltűnt, ezért is körülményes a részletek tisztázása.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Érdeklődve várjuk a decemberi kiállítást különös tekintettel arra, hogy milyen formában látjuk viszont a híres patika berendezéseit. Ismételten kérünk mindenkit, akinek bármilyen információja van, megosztásával segítse dr. Rostás Péter és kollégái munkáját.</p>\n\n<h3 style=\"text-align: justify;\">További érdekességek:</h3>\nSajószentpéteri Szentpéteri Pál (aki mindenki csak gazdának titulált), talán Jármaitól vette át a patikát. Két lánya volt, akik szintén patikusnak tanultak. Márta a Jagelló úton lakott, az 59-es villamos ment el a házuk előtt. A kisebbik lány, a Gabi 22-23 éves korában meghalt.\n<p style=\"text-align: justify;\">A patikában dolgozott egy kétméteres, zsidó gyógyszerész, akit mindenki csak \"Lóbőrnek\" nevezett. Nagyon rendes ember volt, rég óta dolgozott a patikában, de a nyilasok elvitték. Utána került a patikába Éva néni, aki egy szalkszentmártoni gyógyszerész családból származott.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A gyógyszereket itt készítették. Általában a tulajdonos patikuson kívül egy gyógyszerész és két kisegítő - a pénztáros és a laboráns, akik naponta váltották egymást - dolgozott a patikában.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A közelben lakott <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Kar%C3%A1dy_Katalin\" target=\"_blank\">Karády Katalin</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/J%C3%A1vor_P%C3%A1l\" target=\"_blank\">Jávor Pál</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Ajtay_Andor\" target=\"_blank\">Ajtay Andor</a>. Jávor és Ajtai rendszeresen megfordultak a patikában, Karády nem, ő az öccseit küldte maga helyett.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Volt a patikában az ablak előtt egy nagy mérleg, amelyen 10 fillér (borravalóért) lehetett méredzkedni. Minden reggel nyitás után pár perccel megjelent <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Perczel_Zita\" target=\"_blank\">Perczel Zita</a>, hogy a súlyát (mindig ugyan abban a ruhában) ellenőrizze.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Itt lakott egy Nagy nevű, híres kárpitos, a Stühmer gyár igazgatója, Buzáné földművelésügyi miniszter felesége, és a házban volt Szőnyiék fűszerüzlete, akik az üzlet mögött laktak.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni részletesen elmondta, hogy kanyarodott a Veres Pálné és a Papnövelde utca között a villamos: egy <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/BESZK%C3%81RT#T.C3.B6rekv.C3.A9sek_az_integr.C3.A1ci.C3.B3_fel.C3.A9\" target=\"_blank\">BESZKÁRT</a>-os irányította egy piros zászlóval, felette egy nagy tükörrel, az egymással szemben közlekedő villamosokat, mert annyira közel vezették a sínt, hogy ha nem figyelnek, egymásba ütköztek volna. A villamosok az Orczy tér felől, Budára jártak, soha nem volt baleset. Mindössze egy kiskutya szorult a villamos és a járda közé.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A Királyi Pál utcában a győri papoknak volt tejüzeme, ahol hatalmas ementáli sajtokat készítettek. A háború alatt főleg gyalog lehetett járni, és lovas kocsival szállították a tejet. .</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A házban volt Pivarcsi Fülöp (úri és papi) szabósága nem tudjuk, mikor került oda. Az 50-es években még kint volt a cégtáblája, majd a pincébe került, végül bizonyára egy lomtalanítás áldozata lett.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Meglepő fejlemények', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '701-revision-4', '', '', '2011-09-11 00:53:24', '2011-09-10 22:53:24', '', 701, 'http://oroszlanklub.com/?p=707', 0, 'revision', '', 0),
(708, 19, '2011-09-11 01:05:14', '2011-09-10 23:05:14', '', 'Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa', 'Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa', 'inherit', 'open', 'open', '', 'sajoszentpeteri-szentpeteri-pal-a-patika-utolso-tulajdonosa', '', '', '2011-09-11 01:05:14', '2011-09-10 23:05:14', '', 701, 'http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA.jpg', 0, 'attachment', 'image/jpeg', 0),
(709, 19, '2011-09-11 01:03:17', '2011-09-10 23:03:17', '<p style=\"text-align: justify;\">Mint köztudott, a házunkban működött úgy 140 éven keresztül az <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm\" target=\"_blank\">Arany Oroszlán Patika</a>, melynek berendezését 1953-ban a <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm\" target=\"_blank\">Kiscelli Múzeumba</a> szállították. A közelmúltban, amikor meg akartunk hívni egy muzeológust a Klubba, hogy előadást tartson a patikáról, nagy meglepetés ért bennünket. Kiderült, hogy a <a href=\"http://www.hvrg.com/budapest/budapest/kiscelli/kiscelli10.htm\" target=\"_blank\">korábban szépen összeállított kiállítást</a> bezárták, a bútorok éppen restaurálás, sőt feltárás alatt vannak, mert egy decemberi, biedermeier kiállításon bemutatják őket. Erre a <a href=\"http://www.btm.hu/fooldal/front.htm\" target=\"_blank\">Budapest Történeti Múzeumban</a>, a Várban kerül sor.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Nagy örömmel vette dr. Rostás Péter a múzeum igazgatója, aki a feltárást és restaurálást vezeti a jelentkezésünket, és hamarosan a múzeumban találkoztunk, hogy minden apró információt átadjunk, amelyekkel a rekonstruálást segíthetjük.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Édesapám gyakran tanult az egyik helyiségben, mert az édesanyja évekig pénztáros, illetve gyógyszerkészítő volt a patikában. <a href=\"http://con-spirito.hu/aop_by_jj/index.htm\" target=\"_blank\">Emlékezetből lerajzolta</a>, hogy milyen bútorok, hol helyezkedtek el. Összeszedtünk mindent, ami fellelhető volt a családban, és köze volt a patikához: Régi hirdetést, a patikus fotóját, egy igazolást, melyen a patikus a nagymama munkaidejét hitelesíti. Sajnos fényképet nem találtunk.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">[box]</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Ha a házban van valakinek régi fotója bármiről, ami a házzal kapcsolatos, az épületről, a patikáról, arról, hogy kik laktak itt, annak nagyon örülnének a múzeumban.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Némi meglepetés volt, hogy a patika a bejárat Veres Pálné utcai oldalán helyezkedett le, nem a Cukor utca felől, és nagyon nagy volt. Labor, raktárak, saját pince, méregszoba, pihenő az ügyeletes patikusnak, és az esetleg rosszul lett betegnek, mellékhelység, stb. tartozott az intézményhez.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">1939 talán júniusában nagy átalakítás történt a patikában, mely időpontot az asztalos feljegyzése bizonyít az egyik szétbontott szekrényen. Az igazgató úr elmondta, hogy a <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Biedermeier\" target=\"_blank\">biedermeier</a> állapot visszaállítása a céljuk abban a formában, ahogy a patikában használhatták. Korabeli fotó a bútorokról - mint említettük - nem készült. Amikor felvitték 1953-ban a Kiscelli Múzeumba, akkor sem dokumentálták, rajzolták le, mindössze a leltárba jegyezték be.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A meglepetésünkre apró darabokra szétszedett (feltárt) bútorok sok érdekes dologról mesélnek. Ajtók, többszöri átépítések, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Balusztr%C3%A1d\" target=\"_blank\">balusztrád</a> nyomai adják fel a leckét a muzeológusoknak, hogy az eredeti állapotot megtalálják. Még egy perselyszerű nyílást is találtak az egyik pulton, amely talán az aprópénz tárolására szolgált. Vajon milyen lehetett az eredeti lábazat, milyenek voltak a fiókok eredeti, fagombjai? Milyen lehetett a színvilága? Hogyan helyezkedtek el az egyes szekrények egymáshoz képest? - Talán decemberben megtudjuk.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A vizsgálódást a Papnövelde u.2-ben folytattuk. Először <a href=\"http://oroszlanklub.com/?p=519\" target=\"_blank\">Emmi nénit az optikust</a> látogattuk meg a Veres Pálné utcai üzletében, remélve, hogy érdekes dolgokat fog mondani (és persze meg akartuk Rostás Péternek mutatni a <a href=\"http://www.freeweb.hu/libaloptika/\" target=\"_blank\">Libál optika</a> bútorait is, hiszen ő annak a szakértője.)</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni elmondta, hogy vele szemben, a patika hátsó traktusában egy lezárt rész volt ahol a porokat állították össze, és itt volt a tablettázó gép is. A méregszekrényeket háromszoros kulccsal kellett zárni (a mérgek belül, a harmadik dobozban voltak).</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A kiszolgáló helyiségről annyit mondott, hogy nem sokkal a háború előtt újították fel a cseresznyefa bútort, és az asztalos el volt tőle ragadtatva. (A időpont megegyezik az asztalos 1939-es bejegyzésével.)</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Végül megnéztük az 1970-körül kialakított árkádot és a patika további, volt helyiségeit, és a pincét. Megpróbáltuk rekonstruálni a berendezés helyét. Az épület pontos méreteinek, szerkezetének rögzítése, Hild levéltári tervei, a szétszedett bútor méretei remélhetőleg választ adnak erre. A ház 40 évvel ezelőtti felújítása során rengeteg régi részlet eltűnt, ezért is körülményes a részletek tisztázása.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Érdeklődve várjuk a decemberi kiállítást különös tekintettel arra, hogy milyen formában látjuk viszont a híres patika berendezéseit. Ismételten kérünk mindenkit, akinek bármilyen információja van, megosztásával segítse dr. Rostás Péter és kollégái munkáját.</p>\n\n<h3 style=\"text-align: justify;\">További érdekességek:</h3>\nSajószentpéteri Szentpéteri Pál (aki mindenki csak gazdának titulált), talán Jármaitól vette át a patikát. Két lánya volt, akik szintén patikusnak tanultak. Márta a Jagelló úton lakott, az 59-es villamos ment el a házuk előtt. A kisebbik lány, a Gabi 22-23 éves korában meghalt.\n<p style=\"text-align: justify;\">A patikában dolgozott egy kétméteres, zsidó gyógyszerész, akit mindenki csak \"Lóbőrnek\" nevezett. Nagyon rendes ember volt, rég óta dolgozott a patikában, de a nyilasok elvitték. Utána került a patikába Éva néni, aki egy szalkszentmártoni gyógyszerész családból származott.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A gyógyszereket itt készítették. Általában a tulajdonos patikuson kívül egy gyógyszerész és két kisegítő - a pénztáros és a laboráns, akik naponta váltották egymást - dolgozott a patikában.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A közelben lakott <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Kar%C3%A1dy_Katalin\" target=\"_blank\">Karády Katalin</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/J%C3%A1vor_P%C3%A1l\" target=\"_blank\">Jávor Pál</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Ajtay_Andor\" target=\"_blank\">Ajtay Andor</a>. Jávor és Ajtai rendszeresen megfordultak a patikában, Karády nem, ő az öccseit küldte maga helyett.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Volt a patikában az ablak előtt egy nagy mérleg, amelyen 10 fillér (borravalóért) lehetett méredzkedni. Minden reggel nyitás után pár perccel megjelent <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Perczel_Zita\" target=\"_blank\">Perczel Zita</a>, hogy a súlyát (mindig ugyan abban a ruhában) ellenőrizze.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Itt lakott egy Nagy nevű, híres kárpitos, a Stühmer gyár igazgatója, Buzáné földművelésügyi miniszter felesége, és a házban volt Szőnyiék fűszerüzlete, akik az üzlet mögött laktak.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni részletesen elmondta, hogy kanyarodott a Veres Pálné és a Papnövelde utca között a villamos: egy <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/BESZK%C3%81RT#T.C3.B6rekv.C3.A9sek_az_integr.C3.A1ci.C3.B3_fel.C3.A9\" target=\"_blank\">BESZKÁRT</a>-os irányította egy piros zászlóval, felette egy nagy tükörrel, az egymással szemben közlekedő villamosokat, mert annyira közel vezették a sínt, hogy ha nem figyelnek, egymásba ütköztek volna. A villamosok az Orczy tér felől, Budára jártak, soha nem volt baleset. Mindössze egy kiskutya szorult a villamos és a járda közé.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A Királyi Pál utcában a győri papoknak volt tejüzeme, ahol hatalmas ementáli sajtokat készítettek. A háború alatt főleg gyalog lehetett járni, és lovas kocsival szállították a tejet. .</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A házban volt Pivarcsi Fülöp (úri és papi) szabósága nem tudjuk, mikor került oda. Az 50-es években még kint volt a cégtáblája, majd a pincébe került, végül bizonyára egy lomtalanítás áldozata lett.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Meglepő fejlemények', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '701-revision-5', '', '', '2011-09-11 01:03:17', '2011-09-10 23:03:17', '', 701, 'http://oroszlanklub.com/?p=709', 0, 'revision', '', 0);
INSERT INTO `wp_posts` (`ID`, `post_author`, `post_date`, `post_date_gmt`, `post_content`, `post_title`, `post_excerpt`, `post_status`, `comment_status`, `ping_status`, `post_password`, `post_name`, `to_ping`, `pinged`, `post_modified`, `post_modified_gmt`, `post_content_filtered`, `post_parent`, `guid`, `menu_order`, `post_type`, `post_mime_type`, `comment_count`) VALUES
(710, 19, '2011-09-11 01:07:10', '2011-09-10 23:07:10', '<p style=\"text-align: justify;\">Mint köztudott, a házunkban működött úgy 140 éven keresztül az <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm\" target=\"_blank\">Arany Oroszlán Patika</a>, melynek berendezését 1953-ban a <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm\" target=\"_blank\">Kiscelli Múzeumba</a> szállították. A közelmúltban, amikor meg akartunk hívni egy muzeológust a Klubba, hogy előadást tartson a patikáról, nagy meglepetés ért bennünket. Kiderült, hogy a <a href=\"http://www.hvrg.com/budapest/budapest/kiscelli/kiscelli10.htm\" target=\"_blank\">korábban szépen összeállított kiállítást</a> bezárták, a bútorok éppen restaurálás, sőt feltárás alatt vannak, mert egy decemberi, biedermeier kiállításon bemutatják őket. Erre a <a href=\"http://www.btm.hu/fooldal/front.htm\" target=\"_blank\">Budapest Történeti Múzeumban</a>, a Várban kerül sor.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Nagy örömmel vette dr. Rostás Péter a múzeum igazgatója, aki a feltárást és restaurálást vezeti a jelentkezésünket, és hamarosan a múzeumban találkoztunk, hogy minden apró információt átadjunk, amelyekkel a rekonstruálást segíthetjük.</p>\n\n\n[caption id=\"attachment_708\" align=\"alignleft\" width=\"226\" caption=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-708 \" title=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA-226x300.jpg\" alt=\"\" width=\"226\" height=\"300\" /></a>[/caption]\n<p style=\"text-align: justify;\">Édesapám gyakran tanult az egyik helyiségben, mert az édesanyja évekig pénztáros, illetve gyógyszerkészítő volt a patikában. <a href=\"http://con-spirito.hu/aop_by_jj/index.htm\" target=\"_blank\">Emlékezetből lerajzolta</a>, hogy milyen bútorok, hol helyezkedtek el. Összeszedtünk mindent, ami fellelhető volt a családban, és köze volt a patikához: Régi hirdetést, a patikus fotóját, egy igazolást, melyen a patikus a nagymama munkaidejét hitelesíti. Sajnos fényképet nem találtunk.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">[box]</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Ha a házban van valakinek régi fotója bármiről, ami a házzal kapcsolatos, az épületről, a patikáról, arról, hogy kik laktak itt, annak nagyon örülnének a múzeumban.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Némi meglepetés volt, hogy a patika a bejárat Veres Pálné utcai oldalán helyezkedett le, nem a Cukor utca felől, és nagyon nagy volt. Labor, raktárak, saját pince, méregszoba, pihenő az ügyeletes patikusnak, és az esetleg rosszul lett betegnek, mellékhelység, stb. tartozott az intézményhez.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">1939 talán júniusában nagy átalakítás történt a patikában, mely időpontot az asztalos feljegyzése bizonyít az egyik szétbontott szekrényen. Az igazgató úr elmondta, hogy a <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Biedermeier\" target=\"_blank\">biedermeier</a> állapot visszaállítása a céljuk abban a formában, ahogy a patikában használhatták. Korabeli fotó a bútorokról - mint említettük - nem készült. Amikor felvitték 1953-ban a Kiscelli Múzeumba, akkor sem dokumentálták, rajzolták le, mindössze a leltárba jegyezték be.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A meglepetésünkre apró darabokra szétszedett (feltárt) bútorok sok érdekes dologról mesélnek. Ajtók, többszöri átépítések, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Balusztr%C3%A1d\" target=\"_blank\">balusztrád</a> nyomai adják fel a leckét a muzeológusoknak, hogy az eredeti állapotot megtalálják. Még egy perselyszerű nyílást is találtak az egyik pulton, amely talán az aprópénz tárolására szolgált. Vajon milyen lehetett az eredeti lábazat, milyenek voltak a fiókok eredeti, fagombjai? Milyen lehetett a színvilága? Hogyan helyezkedtek el az egyes szekrények egymáshoz képest? - Talán decemberben megtudjuk.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A vizsgálódást a Papnövelde u.2-ben folytattuk. Először <a href=\"http://oroszlanklub.com/?p=519\" target=\"_blank\">Emmi nénit az optikust</a> látogattuk meg a Veres Pálné utcai üzletében, remélve, hogy érdekes dolgokat fog mondani (és persze meg akartuk Rostás Péternek mutatni a <a href=\"http://www.freeweb.hu/libaloptika/\" target=\"_blank\">Libál optika</a> bútorait is, hiszen ő annak a szakértője.)</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni elmondta, hogy vele szemben, a patika hátsó traktusában egy lezárt rész volt ahol a porokat állították össze, és itt volt a tablettázó gép is. A méregszekrényeket háromszoros kulccsal kellett zárni (a mérgek belül, a harmadik dobozban voltak).</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A kiszolgáló helyiségről annyit mondott, hogy nem sokkal a háború előtt újították fel a cseresznyefa bútort, és az asztalos el volt tőle ragadtatva. (A időpont megegyezik az asztalos 1939-es bejegyzésével.)</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Végül megnéztük az 1970-körül kialakított árkádot és a patika további, volt helyiségeit, és a pincét. Megpróbáltuk rekonstruálni a berendezés helyét. Az épület pontos méreteinek, szerkezetének rögzítése, Hild levéltári tervei, a szétszedett bútor méretei remélhetőleg választ adnak erre. A ház 40 évvel ezelőtti felújítása során rengeteg régi részlet eltűnt, ezért is körülményes a részletek tisztázása.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Érdeklődve várjuk a decemberi kiállítást különös tekintettel arra, hogy milyen formában látjuk viszont a híres patika berendezéseit. Ismételten kérünk mindenkit, akinek bármilyen információja van, megosztásával segítse dr. Rostás Péter és kollégái munkáját.</p>\n\n<h3 style=\"text-align: justify;\">További érdekességek:</h3>\nSajószentpéteri Szentpéteri Pál (aki mindenki csak gazdának titulált), talán Jármaitól vette át a patikát. Két lánya volt, akik szintén patikusnak tanultak. Márta a Jagelló úton lakott, az 59-es villamos ment el a házuk előtt. A kisebbik lány, a Gabi 22-23 éves korában meghalt.\n<p style=\"text-align: justify;\">A patikában dolgozott egy kétméteres, zsidó gyógyszerész, akit mindenki csak \"Lóbőrnek\" nevezett. Nagyon rendes ember volt, rég óta dolgozott a patikában, de a nyilasok elvitték. Utána került a patikába Éva néni, aki egy szalkszentmártoni gyógyszerész családból származott.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A gyógyszereket itt készítették. Általában a tulajdonos patikuson kívül egy gyógyszerész és két kisegítő - a pénztáros és a laboráns, akik naponta váltották egymást - dolgozott a patikában.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A közelben lakott <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Kar%C3%A1dy_Katalin\" target=\"_blank\">Karády Katalin</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/J%C3%A1vor_P%C3%A1l\" target=\"_blank\">Jávor Pál</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Ajtay_Andor\" target=\"_blank\">Ajtay Andor</a>. Jávor és Ajtai rendszeresen megfordultak a patikában, Karády nem, ő az öccseit küldte maga helyett.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Volt a patikában az ablak előtt egy nagy mérleg, amelyen 10 fillér (borravalóért) lehetett méredzkedni. Minden reggel nyitás után pár perccel megjelent <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Perczel_Zita\" target=\"_blank\">Perczel Zita</a>, hogy a súlyát (mindig ugyan abban a ruhában) ellenőrizze.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Itt lakott egy Nagy nevű, híres kárpitos, a Stühmer gyár igazgatója, Buzáné földművelésügyi miniszter felesége, és a házban volt Szőnyiék fűszerüzlete, akik az üzlet mögött laktak.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni részletesen elmondta, hogy kanyarodott a Veres Pálné és a Papnövelde utca között a villamos: egy <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/BESZK%C3%81RT#T.C3.B6rekv.C3.A9sek_az_integr.C3.A1ci.C3.B3_fel.C3.A9\" target=\"_blank\">BESZKÁRT</a>-os irányította egy piros zászlóval, felette egy nagy tükörrel, az egymással szemben közlekedő villamosokat, mert annyira közel vezették a sínt, hogy ha nem figyelnek, egymásba ütköztek volna. A villamosok az Orczy tér felől, Budára jártak, soha nem volt baleset. Mindössze egy kiskutya szorult a villamos és a járda közé.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A Királyi Pál utcában a győri papoknak volt tejüzeme, ahol hatalmas ementáli sajtokat készítettek. A háború alatt főleg gyalog lehetett járni, és lovas kocsival szállították a tejet. .</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A házban volt Pivarcsi Fülöp (úri és papi) szabósága nem tudjuk, mikor került oda. Az 50-es években még kint volt a cégtáblája, majd a pincébe került, végül bizonyára egy lomtalanítás áldozata lett.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Meglepő fejlemények', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '701-revision-6', '', '', '2011-09-11 01:07:10', '2011-09-10 23:07:10', '', 701, 'http://oroszlanklub.com/?p=710', 0, 'revision', '', 0),
(712, 19, '2011-09-11 01:12:37', '2011-09-10 23:12:37', '', 'Emmi néni üzletében', 'Emmi néni üzletében', 'inherit', 'open', 'open', '', 'dsf_24689_02_ja', '', '', '2011-09-11 01:12:37', '2011-09-10 23:12:37', '', 701, 'http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA.jpg', 0, 'attachment', 'image/jpeg', 0),
(713, 19, '2011-09-11 01:19:44', '2011-09-10 23:19:44', '', 'Igazolás alkalmazotti viszonyról.', 'Igazolás alkalmazotti viszonyról.', 'inherit', 'open', 'open', '', 'dsf_24681_01_ja', '', '', '2011-09-11 01:19:44', '2011-09-10 23:19:44', '', 701, 'http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA.jpg', 0, 'attachment', 'image/jpeg', 0),
(714, 19, '2011-09-11 01:14:42', '2011-09-10 23:14:42', '<p style=\"text-align: justify;\">Mint köztudott, a házunkban működött úgy 140 éven keresztül az <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm\" target=\"_blank\">Arany Oroszlán Patika</a>, melynek berendezését 1953-ban a <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm\" target=\"_blank\">Kiscelli Múzeumba</a> szállították. A közelmúltban, amikor meg akartunk hívni egy muzeológust a Klubba, hogy előadást tartson a patikáról, nagy meglepetés ért bennünket. Kiderült, hogy a <a href=\"http://www.hvrg.com/budapest/budapest/kiscelli/kiscelli10.htm\" target=\"_blank\">korábban szépen összeállított kiállítást</a> bezárták, a bútorok éppen restaurálás, sőt feltárás alatt vannak, mert egy decemberi, biedermeier kiállításon bemutatják őket. Erre a <a href=\"http://www.btm.hu/fooldal/front.htm\" target=\"_blank\">Budapest Történeti Múzeumban</a>, a Várban kerül sor.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Nagy örömmel vette dr. Rostás Péter a múzeum igazgatója, aki a feltárást és restaurálást vezeti a jelentkezésünket, és hamarosan a múzeumban találkoztunk, hogy minden apró információt átadjunk, amelyekkel a rekonstruálást segíthetjük.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Édesapám gyakran tanult az egyik helyiségben, mert az édesanyja évekig pénztáros, illetve gyógyszerkészítő volt a patikában. <a href=\"http://con-spirito.hu/aop_by_jj/index.htm\" target=\"_blank\">Emlékezetből lerajzolta</a>, hogy milyen bútorok, hol helyezkedtek el. Összeszedtünk mindent, ami fellelhető volt a családban, és köze volt a patikához: Régi hirdetést, a patikus fotóját, egy igazolást, melyen a patikus a nagymama munkaidejét hitelesíti. Sajnos fényképet nem találtunk.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">[box]</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Ha a házban van valakinek régi fotója bármiről, ami a házzal kapcsolatos, az épületről, a patikáról, arról, hogy kik laktak itt, annak nagyon örülnének a múzeumban.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Némi meglepetés volt, hogy a patika a bejárat Veres Pálné utcai oldalán helyezkedett le, nem a Cukor utca felől, és nagyon nagy volt. Labor, raktárak, saját pince, méregszoba, pihenő az ügyeletes patikusnak, és az esetleg rosszul lett betegnek, mellékhelység, stb. tartozott az intézményhez.</p>\n\n\n[caption id=\"attachment_708\" align=\"alignleft\" width=\"226\" caption=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/?attachment_id=708\" rel=\"attachment wp-att-708\"><img class=\"size-medium wp-image-708\" title=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA-226x300.jpg\" alt=\"\" width=\"226\" height=\"300\" /></a>[/caption]\n<p style=\"text-align: justify;\">1939 talán júniusában nagy átalakítás történt a patikában, mely időpontot az asztalos feljegyzése bizonyít az egyik szétbontott szekrényen. Az igazgató úr elmondta, hogy a <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Biedermeier\" target=\"_blank\">biedermeier</a> állapot visszaállítása a céljuk abban a formában, ahogy a patikában használhatták. Korabeli fotó a bútorokról - mint említettük - nem készült. Amikor felvitték 1953-ban a Kiscelli Múzeumba, akkor sem dokumentálták, rajzolták le, mindössze a leltárba jegyezték be.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A meglepetésünkre apró darabokra szétszedett (feltárt) bútorok sok érdekes dologról mesélnek. Ajtók, többszöri átépítések, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Balusztr%C3%A1d\" target=\"_blank\">balusztrád</a> nyomai adják fel a leckét a muzeológusoknak, hogy az eredeti állapotot megtalálják. Még egy perselyszerű nyílást is találtak az egyik pulton, amely talán az aprópénz tárolására szolgált. Vajon milyen lehetett az eredeti lábazat, milyenek voltak a fiókok eredeti, fagombjai? Milyen lehetett a színvilága? Hogyan helyezkedtek el az egyes szekrények egymáshoz képest? - Talán decemberben megtudjuk.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A vizsgálódást a Papnövelde u.2-ben folytattuk. Először <a href=\"http://oroszlanklub.com/?p=519\" target=\"_blank\">Emmi nénit az optikust</a> látogattuk meg a Veres Pálné utcai üzletében, remélve, hogy érdekes dolgokat fog mondani (és persze meg akartuk Rostás Péternek mutatni a <a href=\"http://www.freeweb.hu/libaloptika/\" target=\"_blank\">Libál optika</a> bútorait is, hiszen ő annak a szakértője.)</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni elmondta, hogy vele szemben, a patika hátsó traktusában egy lezárt rész volt ahol a porokat állították össze, és itt volt a tablettázó gép is. A méregszekrényeket háromszoros kulccsal kellett zárni (a mérgek belül, a harmadik dobozban voltak).</p>\n\n\n[caption id=\"attachment_712\" align=\"alignleft\" width=\"214\" caption=\"Emmi néni üzletében\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/?attachment_id=712\" rel=\"attachment wp-att-712\"><img class=\"size-medium wp-image-712\" title=\"Emmi néni üzletében\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA-214x300.jpg\" alt=\"\" width=\"214\" height=\"300\" /></a>[/caption]\n<p style=\"text-align: justify;\">A kiszolgáló helyiségről annyit mondott, hogy nem sokkal a háború előtt újították fel a cseresznyefa bútort, és az asztalos el volt tőle ragadtatva. (A időpont megegyezik az asztalos 1939-es bejegyzésével.)</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Végül megnéztük az 1970-körül kialakított árkádot és a patika további, volt helyiségeit, és a pincét. Megpróbáltuk rekonstruálni a berendezés helyét. Az épület pontos méreteinek, szerkezetének rögzítése, Hild levéltári tervei, a szétszedett bútor méretei remélhetőleg választ adnak erre. A ház 40 évvel ezelőtti felújítása során rengeteg régi részlet eltűnt, ezért is körülményes a részletek tisztázása.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Érdeklődve várjuk a decemberi kiállítást különös tekintettel arra, hogy milyen formában látjuk viszont a híres patika berendezéseit. Ismételten kérünk mindenkit, akinek bármilyen információja van, megosztásával segítse dr. Rostás Péter és kollégái munkáját.</p>\n\n<h3 style=\"text-align: justify;\">További érdekességek:</h3>\nSajószentpéteri Szentpéteri Pál (aki mindenki csak gazdának titulált), talán Jármaitól vette át a patikát. Két lánya volt, akik szintén patikusnak tanultak. Márta a Jagelló úton lakott, az 59-es villamos ment el a házuk előtt. A kisebbik lány, a Gabi 22-23 éves korában meghalt.\n<p style=\"text-align: justify;\">A patikában dolgozott egy kétméteres, zsidó gyógyszerész, akit mindenki csak \"Lóbőrnek\" nevezett. Nagyon rendes ember volt, rég óta dolgozott a patikában, de a nyilasok elvitték. Utána került a patikába Éva néni, aki egy szalkszentmártoni gyógyszerész családból származott.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A gyógyszereket itt készítették. Általában a tulajdonos patikuson kívül egy gyógyszerész és két kisegítő - a pénztáros és a laboráns, akik naponta váltották egymást - dolgozott a patikában.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A közelben lakott <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Kar%C3%A1dy_Katalin\" target=\"_blank\">Karády Katalin</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/J%C3%A1vor_P%C3%A1l\" target=\"_blank\">Jávor Pál</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Ajtay_Andor\" target=\"_blank\">Ajtay Andor</a>. Jávor és Ajtai rendszeresen megfordultak a patikában, Karády nem, ő az öccseit küldte maga helyett.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Volt a patikában az ablak előtt egy nagy mérleg, amelyen 10 fillér (borravalóért) lehetett méredzkedni. Minden reggel nyitás után pár perccel megjelent <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Perczel_Zita\" target=\"_blank\">Perczel Zita</a>, hogy a súlyát (mindig ugyan abban a ruhában) ellenőrizze.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Itt lakott egy Nagy nevű, híres kárpitos, a Stühmer gyár igazgatója, Buzáné földművelésügyi miniszter felesége, és a házban volt Szőnyiék fűszerüzlete, akik az üzlet mögött laktak.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni részletesen elmondta, hogy kanyarodott a Veres Pálné és a Papnövelde utca között a villamos: egy <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/BESZK%C3%81RT#T.C3.B6rekv.C3.A9sek_az_integr.C3.A1ci.C3.B3_fel.C3.A9\" target=\"_blank\">BESZKÁRT</a>-os irányította egy piros zászlóval, felette egy nagy tükörrel, az egymással szemben közlekedő villamosokat, mert annyira közel vezették a sínt, hogy ha nem figyelnek, egymásba ütköztek volna. A villamosok az Orczy tér felől, Budára jártak, soha nem volt baleset. Mindössze egy kiskutya szorult a villamos és a járda közé.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A Királyi Pál utcában a győri papoknak volt tejüzeme, ahol hatalmas ementáli sajtokat készítettek. A háború alatt főleg gyalog lehetett járni, és lovas kocsival szállították a tejet. .</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A házban volt Pivarcsi Fülöp (úri és papi) szabósága nem tudjuk, mikor került oda. Az 50-es években még kint volt a cégtáblája, majd a pincébe került, végül bizonyára egy lomtalanítás áldozata lett.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Meglepő fejlemények', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '701-revision-7', '', '', '2011-09-11 01:14:42', '2011-09-10 23:14:42', '', 701, 'http://oroszlanklub.com/?p=714', 0, 'revision', '', 0),
(720, 19, '2011-09-11 01:23:22', '2011-09-10 23:23:22', '<p style=\"text-align: justify;\">Mint köztudott, a házunkban működött úgy 140 éven keresztül az <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm\" target=\"_blank\">Arany Oroszlán Patika</a>, melynek berendezését 1953-ban a <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm\" target=\"_blank\">Kiscelli Múzeumba</a> szállították. A közelmúltban, amikor meg akartunk hívni egy muzeológust a Klubba, hogy előadást tartson a patikáról, nagy meglepetés ért bennünket. Kiderült, hogy a <a href=\"http://www.hvrg.com/budapest/budapest/kiscelli/kiscelli10.htm\" target=\"_blank\">korábban szépen összeállított kiállítást</a> bezárták, a bútorok éppen restaurálás, sőt feltárás alatt vannak, mert egy decemberi, biedermeier kiállításon bemutatják őket. Erre a <a href=\"http://www.btm.hu/fooldal/front.htm\" target=\"_blank\">Budapest Történeti Múzeumban</a>, a Várban kerül sor.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Nagy örömmel vette dr. Rostás Péter a múzeum igazgatója, aki a feltárást és restaurálást vezeti a jelentkezésünket, és hamarosan a múzeumban találkoztunk, hogy minden apró információt átadjunk, amelyekkel a rekonstruálást segíthetjük.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Édesapám gyakran tanult az egyik helyiségben, mert az édesanyja évekig pénztáros, illetve gyógyszerkészítő volt a patikában. <a href=\"http://con-spirito.hu/aop_by_jj/index.htm\" target=\"_blank\">Emlékezetből lerajzolta</a>, hogy milyen bútorok, hol helyezkedtek el. Összeszedtünk mindent, ami fellelhető volt a családban, és köze volt a patikához: Régi hirdetést, a patikus fotóját, egy igazolást, melyen a patikus a nagymama munkaidejét hitelesíti. Sajnos fényképet nem találtunk.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">[box]</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Ha a házban van valakinek régi fotója bármiről, ami a házzal kapcsolatos, az épületről, a patikáról, arról, hogy kik laktak itt, annak nagyon örülnének a múzeumban.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Némi meglepetés volt, hogy a patika a bejárat Veres Pálné utcai oldalán helyezkedett le, nem a Cukor utca felől, és nagyon nagy volt. Labor, raktárak, saját pince, méregszoba, pihenő az ügyeletes patikusnak, és az esetleg rosszul lett betegnek, mellékhelység, stb. tartozott az intézményhez.</p>\n\n\n[caption id=\"attachment_708\" align=\"alignleft\" width=\"226\" caption=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/?attachment_id=708\" rel=\"attachment wp-att-708\"><img class=\"size-medium wp-image-708\" title=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA-226x300.jpg\" alt=\"\" width=\"226\" height=\"300\" /></a>[/caption]\n<p style=\"text-align: justify;\">1939 talán júniusában nagy átalakítás történt a patikában, mely időpontot az asztalos feljegyzése bizonyít az egyik szétbontott szekrényen. Az igazgató úr elmondta, hogy a <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Biedermeier\" target=\"_blank\">biedermeier</a> állapot visszaállítása a céljuk abban a formában, ahogy a patikában használhatták. Korabeli fotó a bútorokról - mint említettük - nem készült. Amikor felvitték 1953-ban a Kiscelli Múzeumba, akkor sem dokumentálták, rajzolták le, mindössze a leltárba jegyezték be.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A meglepetésünkre apró darabokra szétszedett (feltárt) bútorok sok érdekes dologról mesélnek. Ajtók, többszöri átépítések, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Balusztr%C3%A1d\" target=\"_blank\">balusztrád</a> nyomai adják fel a leckét a muzeológusoknak, hogy az eredeti állapotot megtalálják. Még egy perselyszerű nyílást is találtak az egyik pulton, amely talán az aprópénz tárolására szolgált. Vajon milyen lehetett az eredeti lábazat, milyenek voltak a fiókok eredeti, fagombjai? Milyen lehetett a színvilága? Hogyan helyezkedtek el az egyes szekrények egymáshoz képest? - Talán decemberben megtudjuk.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A vizsgálódást a Papnövelde u.2-ben folytattuk. Először <a href=\"http://oroszlanklub.com/?p=519\" target=\"_blank\">Emmi nénit az optikust</a> látogattuk meg a Veres Pálné utcai üzletében, remélve, hogy érdekes dolgokat fog mondani (és persze meg akartuk Rostás Péternek mutatni a <a href=\"http://www.freeweb.hu/libaloptika/\" target=\"_blank\">Libál optika</a> bútorait is, hiszen ő annak a szakértője.)</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni elmondta, hogy vele szemben, a patika hátsó traktusában egy lezárt rész volt ahol a porokat állították össze, és itt volt a tablettázó gép is. A méregszekrényeket háromszoros kulccsal kellett zárni (a mérgek belül, a harmadik dobozban voltak).</p>\n\n\n[caption id=\"attachment_712\" align=\"alignleft\" width=\"214\" caption=\"Emmi néni üzletében\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-712 \" title=\"Emmi néni üzletében\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA-214x300.jpg\" alt=\"\" width=\"214\" height=\"300\" /></a>[/caption]\n<p style=\"text-align: justify;\">A kiszolgáló helyiségről annyit mondott, hogy nem sokkal a háború előtt újították fel a cseresznyefa bútort, és az asztalos el volt tőle ragadtatva. (A időpont megegyezik az asztalos 1939-es bejegyzésével.)</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Végül megnéztük az 1970-körül kialakított árkádot és a patika további, volt helyiségeit, és a pincét. Megpróbáltuk rekonstruálni a berendezés helyét. Az épület pontos méreteinek, szerkezetének rögzítése, Hild levéltári tervei, a szétszedett bútor méretei remélhetőleg választ adnak erre. A ház 40 évvel ezelőtti felújítása során rengeteg régi részlet eltűnt, ezért is körülményes a részletek tisztázása.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Érdeklődve várjuk a decemberi kiállítást különös tekintettel arra, hogy milyen formában látjuk viszont a híres patika berendezéseit. Ismételten kérünk mindenkit, akinek bármilyen információja van, megosztásával segítse dr. Rostás Péter és kollégái munkáját.</p>\n\n<h3 style=\"text-align: justify;\">További érdekességek:</h3>\nSajószentpéteri Szentpéteri Pál (aki mindenki csak gazdának titulált), talán Jármaitól vette át a patikát. Két lánya volt, akik szintén patikusnak tanultak. Márta a Jagelló úton lakott, az 59-es villamos ment el a házuk előtt. A kisebbik lány, a Gabi 22-23 éves korában meghalt.\n<p style=\"text-align: justify;\">A patikában dolgozott egy kétméteres, zsidó gyógyszerész, akit mindenki csak \"Lóbőrnek\" nevezett. Nagyon rendes ember volt, rég óta dolgozott a patikában, de a nyilasok elvitték. Utána került a patikába Éva néni, aki egy szalkszentmártoni gyógyszerész családból származott.</p>\n\n\n[caption id=\"attachment_713\" align=\"alignright\" width=\"300\" caption=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-713 \" title=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA-300x225.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"225\" /></a>[/caption]\n<p style=\"text-align: justify;\">A gyógyszereket itt készítették. Általában a tulajdonos patikuson kívül egy gyógyszerész és két kisegítő - a pénztáros és a laboráns, akik naponta váltották egymást - dolgozott a patikában.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A közelben lakott <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Kar%C3%A1dy_Katalin\" target=\"_blank\">Karády Katalin</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/J%C3%A1vor_P%C3%A1l\" target=\"_blank\">Jávor Pál</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Ajtay_Andor\" target=\"_blank\">Ajtay Andor</a>. Jávor és Ajtai rendszeresen megfordultak a patikában, Karády nem, ő az öccseit küldte maga helyett.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Volt a patikában az ablak előtt egy nagy mérleg, amelyen 10 fillér (borravalóért) lehetett méredzkedni. Minden reggel nyitás után pár perccel megjelent <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Perczel_Zita\" target=\"_blank\">Perczel Zita</a>, hogy a súlyát (mindig ugyan abban a ruhában) ellenőrizze.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Itt lakott egy Nagy nevű, híres kárpitos, a Stühmer gyár igazgatója, Buzáné földművelésügyi miniszter felesége, és a házban volt Szőnyiék fűszerüzlete, akik az üzlet mögött laktak.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni részletesen elmondta, hogy kanyarodott a Veres Pálné és a Papnövelde utca között a villamos: egy <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/BESZK%C3%81RT#T.C3.B6rekv.C3.A9sek_az_integr.C3.A1ci.C3.B3_fel.C3.A9\" target=\"_blank\">BESZKÁRT</a>-os irányította egy piros zászlóval, felette egy nagy tükörrel, az egymással szemben közlekedő villamosokat, mert annyira közel vezették a sínt, hogy ha nem figyelnek, egymásba ütköztek volna. A villamosok az Orczy tér felől, Budára jártak, soha nem volt baleset. Mindössze egy kiskutya szorult a villamos és a járda közé.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A Királyi Pál utcában a győri papoknak volt tejüzeme, ahol hatalmas ementáli sajtokat készítettek. A háború alatt főleg gyalog lehetett járni, és lovas kocsival szállították a tejet. .</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A házban volt Pivarcsi Fülöp (úri és papi) szabósága nem tudjuk, mikor került oda. Az 50-es években még kint volt a cégtáblája, majd a pincébe került, végül bizonyára egy lomtalanítás áldozata lett.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Meglepő fejlemények', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '701-revision-13', '', '', '2011-09-11 01:23:22', '2011-09-10 23:23:22', '', 701, 'http://oroszlanklub.com/?p=720', 0, 'revision', '', 0),
(715, 19, '2011-09-11 01:21:14', '2011-09-10 23:21:14', '<p style=\"text-align: justify;\">Mint köztudott, a házunkban működött úgy 140 éven keresztül az <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm\" target=\"_blank\">Arany Oroszlán Patika</a>, melynek berendezését 1953-ban a <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm\" target=\"_blank\">Kiscelli Múzeumba</a> szállították. A közelmúltban, amikor meg akartunk hívni egy muzeológust a Klubba, hogy előadást tartson a patikáról, nagy meglepetés ért bennünket. Kiderült, hogy a <a href=\"http://www.hvrg.com/budapest/budapest/kiscelli/kiscelli10.htm\" target=\"_blank\">korábban szépen összeállított kiállítást</a> bezárták, a bútorok éppen restaurálás, sőt feltárás alatt vannak, mert egy decemberi, biedermeier kiállításon bemutatják őket. Erre a <a href=\"http://www.btm.hu/fooldal/front.htm\" target=\"_blank\">Budapest Történeti Múzeumban</a>, a Várban kerül sor.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Nagy örömmel vette dr. Rostás Péter a múzeum igazgatója, aki a feltárást és restaurálást vezeti a jelentkezésünket, és hamarosan a múzeumban találkoztunk, hogy minden apró információt átadjunk, amelyekkel a rekonstruálást segíthetjük.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Édesapám gyakran tanult az egyik helyiségben, mert az édesanyja évekig pénztáros, illetve gyógyszerkészítő volt a patikában. <a href=\"http://con-spirito.hu/aop_by_jj/index.htm\" target=\"_blank\">Emlékezetből lerajzolta</a>, hogy milyen bútorok, hol helyezkedtek el. Összeszedtünk mindent, ami fellelhető volt a családban, és köze volt a patikához: Régi hirdetést, a patikus fotóját, egy igazolást, melyen a patikus a nagymama munkaidejét hitelesíti. Sajnos fényképet nem találtunk.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[box]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Ha a házban van valakinek régi fotója bármiről, ami a házzal kapcsolatos, az épületről, a patikáról, arról, hogy kik laktak itt, annak nagyon örülnének a múzeumban.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Némi meglepetés volt, hogy a patika a bejárat Veres Pálné utcai oldalán helyezkedett le, nem a Cukor utca felől, és nagyon nagy volt. Labor, raktárak, saját pince, méregszoba, pihenő az ügyeletes patikusnak, és az esetleg rosszul lett betegnek, mellékhelység, stb. tartozott az intézményhez.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_708\" align=\"alignleft\" width=\"226\" caption=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/?attachment_id=708\" rel=\"attachment wp-att-708\"><img class=\"size-medium wp-image-708\" title=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA-226x300.jpg\" alt=\"\" width=\"226\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">1939 talán júniusában nagy átalakítás történt a patikában, mely időpontot az asztalos feljegyzése bizonyít az egyik szétbontott szekrényen. Az igazgató úr elmondta, hogy a <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Biedermeier\" target=\"_blank\">biedermeier</a> állapot visszaállítása a céljuk abban a formában, ahogy a patikában használhatták. Korabeli fotó a bútorokról - mint említettük - nem készült. Amikor felvitték 1953-ban a Kiscelli Múzeumba, akkor sem dokumentálták, rajzolták le, mindössze a leltárba jegyezték be.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A meglepetésünkre apró darabokra szétszedett (feltárt) bútorok sok érdekes dologról mesélnek. Ajtók, többszöri átépítések, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Balusztr%C3%A1d\" target=\"_blank\">balusztrád</a> nyomai adják fel a leckét a muzeológusoknak, hogy az eredeti állapotot megtalálják. Még egy perselyszerű nyílást is találtak az egyik pulton, amely talán az aprópénz tárolására szolgált. Vajon milyen lehetett az eredeti lábazat, milyenek voltak a fiókok eredeti, fagombjai? Milyen lehetett a színvilága? Hogyan helyezkedtek el az egyes szekrények egymáshoz képest? - Talán decemberben megtudjuk.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A vizsgálódást a Papnövelde u.2-ben folytattuk. Először <a href=\"http://oroszlanklub.com/?p=519\" target=\"_blank\">Emmi nénit az optikust</a> látogattuk meg a Veres Pálné utcai üzletében, remélve, hogy érdekes dolgokat fog mondani (és persze meg akartuk Rostás Péternek mutatni a <a href=\"http://www.freeweb.hu/libaloptika/\" target=\"_blank\">Libál optika</a> bútorait is, hiszen ő annak a szakértője.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni elmondta, hogy vele szemben, a patika hátsó traktusában egy lezárt rész volt ahol a porokat állították össze, és itt volt a tablettázó gép is. A méregszekrényeket háromszoros kulccsal kellett zárni (a mérgek belül, a harmadik dobozban voltak).</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_712\" align=\"alignleft\" width=\"214\" caption=\"Emmi néni üzletében\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/?attachment_id=712\" rel=\"attachment wp-att-712\"><img class=\"size-medium wp-image-712\" title=\"Emmi néni üzletében\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA-214x300.jpg\" alt=\"\" width=\"214\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A kiszolgáló helyiségről annyit mondott, hogy nem sokkal a háború előtt újították fel a cseresznyefa bútort, és az asztalos el volt tőle ragadtatva. (A időpont megegyezik az asztalos 1939-es bejegyzésével.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Végül megnéztük az 1970-körül kialakított árkádot és a patika további, volt helyiségeit, és a pincét. Megpróbáltuk rekonstruálni a berendezés helyét. Az épület pontos méreteinek, szerkezetének rögzítése, Hild levéltári tervei, a szétszedett bútor méretei remélhetőleg választ adnak erre. A ház 40 évvel ezelőtti felújítása során rengeteg régi részlet eltűnt, ezért is körülményes a részletek tisztázása.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Érdeklődve várjuk a decemberi kiállítást különös tekintettel arra, hogy milyen formában látjuk viszont a híres patika berendezéseit. Ismételten kérünk mindenkit, akinek bármilyen információja van, megosztásával segítse dr. Rostás Péter és kollégái munkáját.</p>\r\n\r\n<h3 style=\"text-align: justify;\">További érdekességek:</h3>\r\nSajószentpéteri Szentpéteri Pál (aki mindenki csak gazdának titulált), talán Jármaitól vette át a patikát. Két lánya volt, akik szintén patikusnak tanultak. Márta a Jagelló úton lakott, az 59-es villamos ment el a házuk előtt. A kisebbik lány, a Gabi 22-23 éves korában meghalt.\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A patikában dolgozott egy kétméteres, zsidó gyógyszerész, akit mindenki csak \"Lóbőrnek\" nevezett. Nagyon rendes ember volt, rég óta dolgozott a patikában, de a nyilasok elvitték. Utána került a patikába Éva néni, aki egy szalkszentmártoni gyógyszerész családból származott.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_713\" align=\"alignright\" width=\"300\" caption=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/?attachment_id=713\" rel=\"attachment wp-att-713\"><img class=\"size-medium wp-image-713\" title=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA-300x225.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"225\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A gyógyszereket itt készítették. Általában a tulajdonos patikuson kívül egy gyógyszerész és két kisegítő - a pénztáros és a laboráns, akik naponta váltották egymást - dolgozott a patikában.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A közelben lakott <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Kar%C3%A1dy_Katalin\" target=\"_blank\">Karády Katalin</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/J%C3%A1vor_P%C3%A1l\" target=\"_blank\">Jávor Pál</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Ajtay_Andor\" target=\"_blank\">Ajtay Andor</a>. Jávor és Ajtai rendszeresen megfordultak a patikában, Karády nem, ő az öccseit küldte maga helyett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Volt a patikában az ablak előtt egy nagy mérleg, amelyen 10 fillér (borravalóért) lehetett méredzkedni. Minden reggel nyitás után pár perccel megjelent <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Perczel_Zita\" target=\"_blank\">Perczel Zita</a>, hogy a súlyát (mindig ugyan abban a ruhában) ellenőrizze.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Itt lakott egy Nagy nevű, híres kárpitos, a Stühmer gyár igazgatója, Buzáné földművelésügyi miniszter felesége, és a házban volt Szőnyiék fűszerüzlete, akik az üzlet mögött laktak.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni részletesen elmondta, hogy kanyarodott a Veres Pálné és a Papnövelde utca között a villamos: egy <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/BESZK%C3%81RT#T.C3.B6rekv.C3.A9sek_az_integr.C3.A1ci.C3.B3_fel.C3.A9\" target=\"_blank\">BESZKÁRT</a>-os irányította egy piros zászlóval, felette egy nagy tükörrel, az egymással szemben közlekedő villamosokat, mert annyira közel vezették a sínt, hogy ha nem figyelnek, egymásba ütköztek volna. A villamosok az Orczy tér felől, Budára jártak, soha nem volt baleset. Mindössze egy kiskutya szorult a villamos és a járda közé.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A Királyi Pál utcában a győri papoknak volt tejüzeme, ahol hatalmas ementáli sajtokat készítettek. A háború alatt főleg gyalog lehetett járni, és lovas kocsival szállították a tejet. .</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A házban volt Pivarcsi Fülöp (úri és papi) szabósága nem tudjuk, mikor került oda. Az 50-es években még kint volt a cégtáblája, majd a pincébe került, végül bizonyára egy lomtalanítás áldozata lett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Meglepő fejlemények', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '701-revision-8', '', '', '2011-09-11 01:21:14', '2011-09-10 23:21:14', '', 701, 'http://oroszlanklub.com/?p=715', 0, 'revision', '', 0),
(716, 19, '2011-09-11 01:21:14', '2011-09-10 23:21:14', '<p style=\"text-align: justify;\">Mint köztudott, a házunkban működött úgy 140 éven keresztül az <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm\" target=\"_blank\">Arany Oroszlán Patika</a>, melynek berendezését 1953-ban a <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm\" target=\"_blank\">Kiscelli Múzeumba</a> szállították. A közelmúltban, amikor meg akartunk hívni egy muzeológust a Klubba, hogy előadást tartson a patikáról, nagy meglepetés ért bennünket. Kiderült, hogy a <a href=\"http://www.hvrg.com/budapest/budapest/kiscelli/kiscelli10.htm\" target=\"_blank\">korábban szépen összeállított kiállítást</a> bezárták, a bútorok éppen restaurálás, sőt feltárás alatt vannak, mert egy decemberi, biedermeier kiállításon bemutatják őket. Erre a <a href=\"http://www.btm.hu/fooldal/front.htm\" target=\"_blank\">Budapest Történeti Múzeumban</a>, a Várban kerül sor.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Nagy örömmel vette dr. Rostás Péter a múzeum igazgatója, aki a feltárást és restaurálást vezeti a jelentkezésünket, és hamarosan a múzeumban találkoztunk, hogy minden apró információt átadjunk, amelyekkel a rekonstruálást segíthetjük.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Édesapám gyakran tanult az egyik helyiségben, mert az édesanyja évekig pénztáros, illetve gyógyszerkészítő volt a patikában. <a href=\"http://con-spirito.hu/aop_by_jj/index.htm\" target=\"_blank\">Emlékezetből lerajzolta</a>, hogy milyen bútorok, hol helyezkedtek el. Összeszedtünk mindent, ami fellelhető volt a családban, és köze volt a patikához: Régi hirdetést, a patikus fotóját, egy igazolást, melyen a patikus a nagymama munkaidejét hitelesíti. Sajnos fényképet nem találtunk.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[box]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Ha a házban van valakinek régi fotója bármiről, ami a házzal kapcsolatos, az épületről, a patikáról, arról, hogy kik laktak itt, annak nagyon örülnének a múzeumban.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Némi meglepetés volt, hogy a patika a bejárat Veres Pálné utcai oldalán helyezkedett le, nem a Cukor utca felől, és nagyon nagy volt. Labor, raktárak, saját pince, méregszoba, pihenő az ügyeletes patikusnak, és az esetleg rosszul lett betegnek, mellékhelység, stb. tartozott az intézményhez.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_708\" align=\"alignleft\" width=\"226\" caption=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/?attachment_id=708\" rel=\"attachment wp-att-708\"><img class=\"size-medium wp-image-708\" title=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA-226x300.jpg\" alt=\"\" width=\"226\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">1939 talán júniusában nagy átalakítás történt a patikában, mely időpontot az asztalos feljegyzése bizonyít az egyik szétbontott szekrényen. Az igazgató úr elmondta, hogy a <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Biedermeier\" target=\"_blank\">biedermeier</a> állapot visszaállítása a céljuk abban a formában, ahogy a patikában használhatták. Korabeli fotó a bútorokról - mint említettük - nem készült. Amikor felvitték 1953-ban a Kiscelli Múzeumba, akkor sem dokumentálták, rajzolták le, mindössze a leltárba jegyezték be.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A meglepetésünkre apró darabokra szétszedett (feltárt) bútorok sok érdekes dologról mesélnek. Ajtók, többszöri átépítések, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Balusztr%C3%A1d\" target=\"_blank\">balusztrád</a> nyomai adják fel a leckét a muzeológusoknak, hogy az eredeti állapotot megtalálják. Még egy perselyszerű nyílást is találtak az egyik pulton, amely talán az aprópénz tárolására szolgált. Vajon milyen lehetett az eredeti lábazat, milyenek voltak a fiókok eredeti, fagombjai? Milyen lehetett a színvilága? Hogyan helyezkedtek el az egyes szekrények egymáshoz képest? - Talán decemberben megtudjuk.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A vizsgálódást a Papnövelde u.2-ben folytattuk. Először <a href=\"http://oroszlanklub.com/?p=519\" target=\"_blank\">Emmi nénit az optikust</a> látogattuk meg a Veres Pálné utcai üzletében, remélve, hogy érdekes dolgokat fog mondani (és persze meg akartuk Rostás Péternek mutatni a <a href=\"http://www.freeweb.hu/libaloptika/\" target=\"_blank\">Libál optika</a> bútorait is, hiszen ő annak a szakértője.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni elmondta, hogy vele szemben, a patika hátsó traktusában egy lezárt rész volt ahol a porokat állították össze, és itt volt a tablettázó gép is. A méregszekrényeket háromszoros kulccsal kellett zárni (a mérgek belül, a harmadik dobozban voltak).</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_712\" align=\"alignleft\" width=\"214\" caption=\"Emmi néni üzletében\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/?attachment_id=712\" rel=\"attachment wp-att-712\"><img class=\"size-medium wp-image-712\" title=\"Emmi néni üzletében\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA-214x300.jpg\" alt=\"\" width=\"214\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A kiszolgáló helyiségről annyit mondott, hogy nem sokkal a háború előtt újították fel a cseresznyefa bútort, és az asztalos el volt tőle ragadtatva. (A időpont megegyezik az asztalos 1939-es bejegyzésével.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Végül megnéztük az 1970-körül kialakított árkádot és a patika további, volt helyiségeit, és a pincét. Megpróbáltuk rekonstruálni a berendezés helyét. Az épület pontos méreteinek, szerkezetének rögzítése, Hild levéltári tervei, a szétszedett bútor méretei remélhetőleg választ adnak erre. A ház 40 évvel ezelőtti felújítása során rengeteg régi részlet eltűnt, ezért is körülményes a részletek tisztázása.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Érdeklődve várjuk a decemberi kiállítást különös tekintettel arra, hogy milyen formában látjuk viszont a híres patika berendezéseit. Ismételten kérünk mindenkit, akinek bármilyen információja van, megosztásával segítse dr. Rostás Péter és kollégái munkáját.</p>\r\n\r\n<h3 style=\"text-align: justify;\">További érdekességek:</h3>\r\nSajószentpéteri Szentpéteri Pál (aki mindenki csak gazdának titulált), talán Jármaitól vette át a patikát. Két lánya volt, akik szintén patikusnak tanultak. Márta a Jagelló úton lakott, az 59-es villamos ment el a házuk előtt. A kisebbik lány, a Gabi 22-23 éves korában meghalt.\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A patikában dolgozott egy kétméteres, zsidó gyógyszerész, akit mindenki csak \"Lóbőrnek\" nevezett. Nagyon rendes ember volt, rég óta dolgozott a patikában, de a nyilasok elvitték. Utána került a patikába Éva néni, aki egy szalkszentmártoni gyógyszerész családból származott.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_713\" align=\"alignright\" width=\"300\" caption=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/?attachment_id=713\" rel=\"attachment wp-att-713\"><img class=\"size-medium wp-image-713\" title=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA-300x225.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"225\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A gyógyszereket itt készítették. Általában a tulajdonos patikuson kívül egy gyógyszerész és két kisegítő - a pénztáros és a laboráns, akik naponta váltották egymást - dolgozott a patikában.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A közelben lakott <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Kar%C3%A1dy_Katalin\" target=\"_blank\">Karády Katalin</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/J%C3%A1vor_P%C3%A1l\" target=\"_blank\">Jávor Pál</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Ajtay_Andor\" target=\"_blank\">Ajtay Andor</a>. Jávor és Ajtai rendszeresen megfordultak a patikában, Karády nem, ő az öccseit küldte maga helyett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Volt a patikában az ablak előtt egy nagy mérleg, amelyen 10 fillér (borravalóért) lehetett méredzkedni. Minden reggel nyitás után pár perccel megjelent <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Perczel_Zita\" target=\"_blank\">Perczel Zita</a>, hogy a súlyát (mindig ugyan abban a ruhában) ellenőrizze.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Itt lakott egy Nagy nevű, híres kárpitos, a Stühmer gyár igazgatója, Buzáné földművelésügyi miniszter felesége, és a házban volt Szőnyiék fűszerüzlete, akik az üzlet mögött laktak.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni részletesen elmondta, hogy kanyarodott a Veres Pálné és a Papnövelde utca között a villamos: egy <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/BESZK%C3%81RT#T.C3.B6rekv.C3.A9sek_az_integr.C3.A1ci.C3.B3_fel.C3.A9\" target=\"_blank\">BESZKÁRT</a>-os irányította egy piros zászlóval, felette egy nagy tükörrel, az egymással szemben közlekedő villamosokat, mert annyira közel vezették a sínt, hogy ha nem figyelnek, egymásba ütköztek volna. A villamosok az Orczy tér felől, Budára jártak, soha nem volt baleset. Mindössze egy kiskutya szorult a villamos és a járda közé.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A Királyi Pál utcában a győri papoknak volt tejüzeme, ahol hatalmas ementáli sajtokat készítettek. A háború alatt főleg gyalog lehetett járni, és lovas kocsival szállították a tejet. .</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A házban volt Pivarcsi Fülöp (úri és papi) szabósága nem tudjuk, mikor került oda. Az 50-es években még kint volt a cégtáblája, majd a pincébe került, végül bizonyára egy lomtalanítás áldozata lett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Meglepő fejlemények', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '701-revision-9', '', '', '2011-09-11 01:21:14', '2011-09-10 23:21:14', '', 701, 'http://oroszlanklub.com/?p=716', 0, 'revision', '', 0);
INSERT INTO `wp_posts` (`ID`, `post_author`, `post_date`, `post_date_gmt`, `post_content`, `post_title`, `post_excerpt`, `post_status`, `comment_status`, `ping_status`, `post_password`, `post_name`, `to_ping`, `pinged`, `post_modified`, `post_modified_gmt`, `post_content_filtered`, `post_parent`, `guid`, `menu_order`, `post_type`, `post_mime_type`, `comment_count`) VALUES
(717, 19, '2011-09-11 01:21:31', '2011-09-10 23:21:31', '<p style=\"text-align: justify;\">Mint köztudott, a házunkban működött úgy 140 éven keresztül az <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm\" target=\"_blank\">Arany Oroszlán Patika</a>, melynek berendezését 1953-ban a <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm\" target=\"_blank\">Kiscelli Múzeumba</a> szállították. A közelmúltban, amikor meg akartunk hívni egy muzeológust a Klubba, hogy előadást tartson a patikáról, nagy meglepetés ért bennünket. Kiderült, hogy a <a href=\"http://www.hvrg.com/budapest/budapest/kiscelli/kiscelli10.htm\" target=\"_blank\">korábban szépen összeállított kiállítást</a> bezárták, a bútorok éppen restaurálás, sőt feltárás alatt vannak, mert egy decemberi, biedermeier kiállításon bemutatják őket. Erre a <a href=\"http://www.btm.hu/fooldal/front.htm\" target=\"_blank\">Budapest Történeti Múzeumban</a>, a Várban kerül sor.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Nagy örömmel vette dr. Rostás Péter a múzeum igazgatója, aki a feltárást és restaurálást vezeti a jelentkezésünket, és hamarosan a múzeumban találkoztunk, hogy minden apró információt átadjunk, amelyekkel a rekonstruálást segíthetjük.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Édesapám gyakran tanult az egyik helyiségben, mert az édesanyja évekig pénztáros, illetve gyógyszerkészítő volt a patikában. <a href=\"http://con-spirito.hu/aop_by_jj/index.htm\" target=\"_blank\">Emlékezetből lerajzolta</a>, hogy milyen bútorok, hol helyezkedtek el. Összeszedtünk mindent, ami fellelhető volt a családban, és köze volt a patikához: Régi hirdetést, a patikus fotóját, egy igazolást, melyen a patikus a nagymama munkaidejét hitelesíti. Sajnos fényképet nem találtunk.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[box]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Ha a házban van valakinek régi fotója bármiről, ami a házzal kapcsolatos, az épületről, a patikáról, arról, hogy kik laktak itt, annak nagyon örülnének a múzeumban.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Némi meglepetés volt, hogy a patika a bejárat Veres Pálné utcai oldalán helyezkedett le, nem a Cukor utca felől, és nagyon nagy volt. Labor, raktárak, saját pince, méregszoba, pihenő az ügyeletes patikusnak, és az esetleg rosszul lett betegnek, mellékhelység, stb. tartozott az intézményhez.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_708\" align=\"alignleft\" width=\"226\" caption=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/?attachment_id=708\" rel=\"attachment wp-att-708\"><img class=\"size-medium wp-image-708\" title=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA-226x300.jpg\" alt=\"\" width=\"226\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">1939 talán júniusában nagy átalakítás történt a patikában, mely időpontot az asztalos feljegyzése bizonyít az egyik szétbontott szekrényen. Az igazgató úr elmondta, hogy a <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Biedermeier\" target=\"_blank\">biedermeier</a> állapot visszaállítása a céljuk abban a formában, ahogy a patikában használhatták. Korabeli fotó a bútorokról - mint említettük - nem készült. Amikor felvitték 1953-ban a Kiscelli Múzeumba, akkor sem dokumentálták, rajzolták le, mindössze a leltárba jegyezték be.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A meglepetésünkre apró darabokra szétszedett (feltárt) bútorok sok érdekes dologról mesélnek. Ajtók, többszöri átépítések, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Balusztr%C3%A1d\" target=\"_blank\">balusztrád</a> nyomai adják fel a leckét a muzeológusoknak, hogy az eredeti állapotot megtalálják. Még egy perselyszerű nyílást is találtak az egyik pulton, amely talán az aprópénz tárolására szolgált. Vajon milyen lehetett az eredeti lábazat, milyenek voltak a fiókok eredeti, fagombjai? Milyen lehetett a színvilága? Hogyan helyezkedtek el az egyes szekrények egymáshoz képest? - Talán decemberben megtudjuk.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A vizsgálódást a Papnövelde u.2-ben folytattuk. Először <a href=\"http://oroszlanklub.com/?p=519\" target=\"_blank\">Emmi nénit az optikust</a> látogattuk meg a Veres Pálné utcai üzletében, remélve, hogy érdekes dolgokat fog mondani (és persze meg akartuk Rostás Péternek mutatni a <a href=\"http://www.freeweb.hu/libaloptika/\" target=\"_blank\">Libál optika</a> bútorait is, hiszen ő annak a szakértője.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni elmondta, hogy vele szemben, a patika hátsó traktusában egy lezárt rész volt ahol a porokat állították össze, és itt volt a tablettázó gép is. A méregszekrényeket háromszoros kulccsal kellett zárni (a mérgek belül, a harmadik dobozban voltak).</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_712\" align=\"alignleft\" width=\"214\" caption=\"Emmi néni üzletében\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/?attachment_id=712\" rel=\"attachment wp-att-712\"><img class=\"size-medium wp-image-712\" title=\"Emmi néni üzletében\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA-214x300.jpg\" alt=\"\" width=\"214\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A kiszolgáló helyiségről annyit mondott, hogy nem sokkal a háború előtt újították fel a cseresznyefa bútort, és az asztalos el volt tőle ragadtatva. (A időpont megegyezik az asztalos 1939-es bejegyzésével.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Végül megnéztük az 1970-körül kialakított árkádot és a patika további, volt helyiségeit, és a pincét. Megpróbáltuk rekonstruálni a berendezés helyét. Az épület pontos méreteinek, szerkezetének rögzítése, Hild levéltári tervei, a szétszedett bútor méretei remélhetőleg választ adnak erre. A ház 40 évvel ezelőtti felújítása során rengeteg régi részlet eltűnt, ezért is körülményes a részletek tisztázása.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Érdeklődve várjuk a decemberi kiállítást különös tekintettel arra, hogy milyen formában látjuk viszont a híres patika berendezéseit. Ismételten kérünk mindenkit, akinek bármilyen információja van, megosztásával segítse dr. Rostás Péter és kollégái munkáját.</p>\r\n\r\n<h3 style=\"text-align: justify;\">További érdekességek:</h3>\r\nSajószentpéteri Szentpéteri Pál (aki mindenki csak gazdának titulált), talán Jármaitól vette át a patikát. Két lánya volt, akik szintén patikusnak tanultak. Márta a Jagelló úton lakott, az 59-es villamos ment el a házuk előtt. A kisebbik lány, a Gabi 22-23 éves korában meghalt.\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A patikában dolgozott egy kétméteres, zsidó gyógyszerész, akit mindenki csak \"Lóbőrnek\" nevezett. Nagyon rendes ember volt, rég óta dolgozott a patikában, de a nyilasok elvitték. Utána került a patikába Éva néni, aki egy szalkszentmártoni gyógyszerész családból származott.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_713\" align=\"alignright\" width=\"300\" caption=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/?attachment_id=713\" rel=\"attachment wp-att-713\"><img class=\"size-medium wp-image-713\" title=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA-300x225.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"225\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A gyógyszereket itt készítették. Általában a tulajdonos patikuson kívül egy gyógyszerész és két kisegítő - a pénztáros és a laboráns, akik naponta váltották egymást - dolgozott a patikában.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A közelben lakott <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Kar%C3%A1dy_Katalin\" target=\"_blank\">Karády Katalin</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/J%C3%A1vor_P%C3%A1l\" target=\"_blank\">Jávor Pál</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Ajtay_Andor\" target=\"_blank\">Ajtay Andor</a>. Jávor és Ajtai rendszeresen megfordultak a patikában, Karády nem, ő az öccseit küldte maga helyett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Volt a patikában az ablak előtt egy nagy mérleg, amelyen 10 fillér (borravalóért) lehetett méredzkedni. Minden reggel nyitás után pár perccel megjelent <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Perczel_Zita\" target=\"_blank\">Perczel Zita</a>, hogy a súlyát (mindig ugyan abban a ruhában) ellenőrizze.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Itt lakott egy Nagy nevű, híres kárpitos, a Stühmer gyár igazgatója, Buzáné földművelésügyi miniszter felesége, és a házban volt Szőnyiék fűszerüzlete, akik az üzlet mögött laktak.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni részletesen elmondta, hogy kanyarodott a Veres Pálné és a Papnövelde utca között a villamos: egy <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/BESZK%C3%81RT#T.C3.B6rekv.C3.A9sek_az_integr.C3.A1ci.C3.B3_fel.C3.A9\" target=\"_blank\">BESZKÁRT</a>-os irányította egy piros zászlóval, felette egy nagy tükörrel, az egymással szemben közlekedő villamosokat, mert annyira közel vezették a sínt, hogy ha nem figyelnek, egymásba ütköztek volna. A villamosok az Orczy tér felől, Budára jártak, soha nem volt baleset. Mindössze egy kiskutya szorult a villamos és a járda közé.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A Királyi Pál utcában a győri papoknak volt tejüzeme, ahol hatalmas ementáli sajtokat készítettek. A háború alatt főleg gyalog lehetett járni, és lovas kocsival szállították a tejet. .</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A házban volt Pivarcsi Fülöp (úri és papi) szabósága nem tudjuk, mikor került oda. Az 50-es években még kint volt a cégtáblája, majd a pincébe került, végül bizonyára egy lomtalanítás áldozata lett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Meglepő fejlemények', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '701-revision-10', '', '', '2011-09-11 01:21:31', '2011-09-10 23:21:31', '', 701, 'http://oroszlanklub.com/?p=717', 0, 'revision', '', 0),
(718, 19, '2011-09-11 01:21:32', '2011-09-10 23:21:32', '<p style=\"text-align: justify;\">Mint köztudott, a házunkban működött úgy 140 éven keresztül az <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm\" target=\"_blank\">Arany Oroszlán Patika</a>, melynek berendezését 1953-ban a <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm\" target=\"_blank\">Kiscelli Múzeumba</a> szállították. A közelmúltban, amikor meg akartunk hívni egy muzeológust a Klubba, hogy előadást tartson a patikáról, nagy meglepetés ért bennünket. Kiderült, hogy a <a href=\"http://www.hvrg.com/budapest/budapest/kiscelli/kiscelli10.htm\" target=\"_blank\">korábban szépen összeállított kiállítást</a> bezárták, a bútorok éppen restaurálás, sőt feltárás alatt vannak, mert egy decemberi, biedermeier kiállításon bemutatják őket. Erre a <a href=\"http://www.btm.hu/fooldal/front.htm\" target=\"_blank\">Budapest Történeti Múzeumban</a>, a Várban kerül sor.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Nagy örömmel vette dr. Rostás Péter a múzeum igazgatója, aki a feltárást és restaurálást vezeti a jelentkezésünket, és hamarosan a múzeumban találkoztunk, hogy minden apró információt átadjunk, amelyekkel a rekonstruálást segíthetjük.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Édesapám gyakran tanult az egyik helyiségben, mert az édesanyja évekig pénztáros, illetve gyógyszerkészítő volt a patikában. <a href=\"http://con-spirito.hu/aop_by_jj/index.htm\" target=\"_blank\">Emlékezetből lerajzolta</a>, hogy milyen bútorok, hol helyezkedtek el. Összeszedtünk mindent, ami fellelhető volt a családban, és köze volt a patikához: Régi hirdetést, a patikus fotóját, egy igazolást, melyen a patikus a nagymama munkaidejét hitelesíti. Sajnos fényképet nem találtunk.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[box]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Ha a házban van valakinek régi fotója bármiről, ami a házzal kapcsolatos, az épületről, a patikáról, arról, hogy kik laktak itt, annak nagyon örülnének a múzeumban.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Némi meglepetés volt, hogy a patika a bejárat Veres Pálné utcai oldalán helyezkedett le, nem a Cukor utca felől, és nagyon nagy volt. Labor, raktárak, saját pince, méregszoba, pihenő az ügyeletes patikusnak, és az esetleg rosszul lett betegnek, mellékhelység, stb. tartozott az intézményhez.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_708\" align=\"alignleft\" width=\"226\" caption=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/?attachment_id=708\" rel=\"attachment wp-att-708\"><img class=\"size-medium wp-image-708\" title=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA-226x300.jpg\" alt=\"\" width=\"226\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">1939 talán júniusában nagy átalakítás történt a patikában, mely időpontot az asztalos feljegyzése bizonyít az egyik szétbontott szekrényen. Az igazgató úr elmondta, hogy a <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Biedermeier\" target=\"_blank\">biedermeier</a> állapot visszaállítása a céljuk abban a formában, ahogy a patikában használhatták. Korabeli fotó a bútorokról - mint említettük - nem készült. Amikor felvitték 1953-ban a Kiscelli Múzeumba, akkor sem dokumentálták, rajzolták le, mindössze a leltárba jegyezték be.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A meglepetésünkre apró darabokra szétszedett (feltárt) bútorok sok érdekes dologról mesélnek. Ajtók, többszöri átépítések, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Balusztr%C3%A1d\" target=\"_blank\">balusztrád</a> nyomai adják fel a leckét a muzeológusoknak, hogy az eredeti állapotot megtalálják. Még egy perselyszerű nyílást is találtak az egyik pulton, amely talán az aprópénz tárolására szolgált. Vajon milyen lehetett az eredeti lábazat, milyenek voltak a fiókok eredeti, fagombjai? Milyen lehetett a színvilága? Hogyan helyezkedtek el az egyes szekrények egymáshoz képest? - Talán decemberben megtudjuk.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A vizsgálódást a Papnövelde u.2-ben folytattuk. Először <a href=\"http://oroszlanklub.com/?p=519\" target=\"_blank\">Emmi nénit az optikust</a> látogattuk meg a Veres Pálné utcai üzletében, remélve, hogy érdekes dolgokat fog mondani (és persze meg akartuk Rostás Péternek mutatni a <a href=\"http://www.freeweb.hu/libaloptika/\" target=\"_blank\">Libál optika</a> bútorait is, hiszen ő annak a szakértője.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni elmondta, hogy vele szemben, a patika hátsó traktusában egy lezárt rész volt ahol a porokat állították össze, és itt volt a tablettázó gép is. A méregszekrényeket háromszoros kulccsal kellett zárni (a mérgek belül, a harmadik dobozban voltak).</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_712\" align=\"alignleft\" width=\"214\" caption=\"Emmi néni üzletében\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/?attachment_id=712\" rel=\"attachment wp-att-712\"><img class=\"size-medium wp-image-712\" title=\"Emmi néni üzletében\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA-214x300.jpg\" alt=\"\" width=\"214\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A kiszolgáló helyiségről annyit mondott, hogy nem sokkal a háború előtt újították fel a cseresznyefa bútort, és az asztalos el volt tőle ragadtatva. (A időpont megegyezik az asztalos 1939-es bejegyzésével.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Végül megnéztük az 1970-körül kialakított árkádot és a patika további, volt helyiségeit, és a pincét. Megpróbáltuk rekonstruálni a berendezés helyét. Az épület pontos méreteinek, szerkezetének rögzítése, Hild levéltári tervei, a szétszedett bútor méretei remélhetőleg választ adnak erre. A ház 40 évvel ezelőtti felújítása során rengeteg régi részlet eltűnt, ezért is körülményes a részletek tisztázása.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Érdeklődve várjuk a decemberi kiállítást különös tekintettel arra, hogy milyen formában látjuk viszont a híres patika berendezéseit. Ismételten kérünk mindenkit, akinek bármilyen információja van, megosztásával segítse dr. Rostás Péter és kollégái munkáját.</p>\r\n\r\n<h3 style=\"text-align: justify;\">További érdekességek:</h3>\r\nSajószentpéteri Szentpéteri Pál (aki mindenki csak gazdának titulált), talán Jármaitól vette át a patikát. Két lánya volt, akik szintén patikusnak tanultak. Márta a Jagelló úton lakott, az 59-es villamos ment el a házuk előtt. A kisebbik lány, a Gabi 22-23 éves korában meghalt.\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A patikában dolgozott egy kétméteres, zsidó gyógyszerész, akit mindenki csak \"Lóbőrnek\" nevezett. Nagyon rendes ember volt, rég óta dolgozott a patikában, de a nyilasok elvitték. Utána került a patikába Éva néni, aki egy szalkszentmártoni gyógyszerész családból származott.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_713\" align=\"alignright\" width=\"300\" caption=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/?attachment_id=713\" rel=\"attachment wp-att-713\"><img class=\"size-medium wp-image-713\" title=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA-300x225.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"225\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A gyógyszereket itt készítették. Általában a tulajdonos patikuson kívül egy gyógyszerész és két kisegítő - a pénztáros és a laboráns, akik naponta váltották egymást - dolgozott a patikában.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A közelben lakott <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Kar%C3%A1dy_Katalin\" target=\"_blank\">Karády Katalin</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/J%C3%A1vor_P%C3%A1l\" target=\"_blank\">Jávor Pál</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Ajtay_Andor\" target=\"_blank\">Ajtay Andor</a>. Jávor és Ajtai rendszeresen megfordultak a patikában, Karády nem, ő az öccseit küldte maga helyett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Volt a patikában az ablak előtt egy nagy mérleg, amelyen 10 fillér (borravalóért) lehetett méredzkedni. Minden reggel nyitás után pár perccel megjelent <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Perczel_Zita\" target=\"_blank\">Perczel Zita</a>, hogy a súlyát (mindig ugyan abban a ruhában) ellenőrizze.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Itt lakott egy Nagy nevű, híres kárpitos, a Stühmer gyár igazgatója, Buzáné földművelésügyi miniszter felesége, és a házban volt Szőnyiék fűszerüzlete, akik az üzlet mögött laktak.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni részletesen elmondta, hogy kanyarodott a Veres Pálné és a Papnövelde utca között a villamos: egy <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/BESZK%C3%81RT#T.C3.B6rekv.C3.A9sek_az_integr.C3.A1ci.C3.B3_fel.C3.A9\" target=\"_blank\">BESZKÁRT</a>-os irányította egy piros zászlóval, felette egy nagy tükörrel, az egymással szemben közlekedő villamosokat, mert annyira közel vezették a sínt, hogy ha nem figyelnek, egymásba ütköztek volna. A villamosok az Orczy tér felől, Budára jártak, soha nem volt baleset. Mindössze egy kiskutya szorult a villamos és a járda közé.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A Királyi Pál utcában a győri papoknak volt tejüzeme, ahol hatalmas ementáli sajtokat készítettek. A háború alatt főleg gyalog lehetett járni, és lovas kocsival szállították a tejet. .</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A házban volt Pivarcsi Fülöp (úri és papi) szabósága nem tudjuk, mikor került oda. Az 50-es években még kint volt a cégtáblája, majd a pincébe került, végül bizonyára egy lomtalanítás áldozata lett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Meglepő fejlemények', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '701-revision-11', '', '', '2011-09-11 01:21:32', '2011-09-10 23:21:32', '', 701, 'http://oroszlanklub.com/?p=718', 0, 'revision', '', 0),
(719, 19, '2011-09-11 01:22:18', '2011-09-10 23:22:18', '<p style=\"text-align: justify;\">Mint köztudott, a házunkban működött úgy 140 éven keresztül az <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm\" target=\"_blank\">Arany Oroszlán Patika</a>, melynek berendezését 1953-ban a <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm\" target=\"_blank\">Kiscelli Múzeumba</a> szállították. A közelmúltban, amikor meg akartunk hívni egy muzeológust a Klubba, hogy előadást tartson a patikáról, nagy meglepetés ért bennünket. Kiderült, hogy a <a href=\"http://www.hvrg.com/budapest/budapest/kiscelli/kiscelli10.htm\" target=\"_blank\">korábban szépen összeállított kiállítást</a> bezárták, a bútorok éppen restaurálás, sőt feltárás alatt vannak, mert egy decemberi, biedermeier kiállításon bemutatják őket. Erre a <a href=\"http://www.btm.hu/fooldal/front.htm\" target=\"_blank\">Budapest Történeti Múzeumban</a>, a Várban kerül sor.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Nagy örömmel vette dr. Rostás Péter a múzeum igazgatója, aki a feltárást és restaurálást vezeti a jelentkezésünket, és hamarosan a múzeumban találkoztunk, hogy minden apró információt átadjunk, amelyekkel a rekonstruálást segíthetjük.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Édesapám gyakran tanult az egyik helyiségben, mert az édesanyja évekig pénztáros, illetve gyógyszerkészítő volt a patikában. <a href=\"http://con-spirito.hu/aop_by_jj/index.htm\" target=\"_blank\">Emlékezetből lerajzolta</a>, hogy milyen bútorok, hol helyezkedtek el. Összeszedtünk mindent, ami fellelhető volt a családban, és köze volt a patikához: Régi hirdetést, a patikus fotóját, egy igazolást, melyen a patikus a nagymama munkaidejét hitelesíti. Sajnos fényképet nem találtunk.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[box]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Ha a házban van valakinek régi fotója bármiről, ami a házzal kapcsolatos, az épületről, a patikáról, arról, hogy kik laktak itt, annak nagyon örülnének a múzeumban.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Némi meglepetés volt, hogy a patika a bejárat Veres Pálné utcai oldalán helyezkedett le, nem a Cukor utca felől, és nagyon nagy volt. Labor, raktárak, saját pince, méregszoba, pihenő az ügyeletes patikusnak, és az esetleg rosszul lett betegnek, mellékhelység, stb. tartozott az intézményhez.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_708\" align=\"alignleft\" width=\"226\" caption=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/?attachment_id=708\" rel=\"attachment wp-att-708\"><img class=\"size-medium wp-image-708\" title=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA-226x300.jpg\" alt=\"\" width=\"226\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">1939 talán júniusában nagy átalakítás történt a patikában, mely időpontot az asztalos feljegyzése bizonyít az egyik szétbontott szekrényen. Az igazgató úr elmondta, hogy a <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Biedermeier\" target=\"_blank\">biedermeier</a> állapot visszaállítása a céljuk abban a formában, ahogy a patikában használhatták. Korabeli fotó a bútorokról - mint említettük - nem készült. Amikor felvitték 1953-ban a Kiscelli Múzeumba, akkor sem dokumentálták, rajzolták le, mindössze a leltárba jegyezték be.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A meglepetésünkre apró darabokra szétszedett (feltárt) bútorok sok érdekes dologról mesélnek. Ajtók, többszöri átépítések, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Balusztr%C3%A1d\" target=\"_blank\">balusztrád</a> nyomai adják fel a leckét a muzeológusoknak, hogy az eredeti állapotot megtalálják. Még egy perselyszerű nyílást is találtak az egyik pulton, amely talán az aprópénz tárolására szolgált. Vajon milyen lehetett az eredeti lábazat, milyenek voltak a fiókok eredeti, fagombjai? Milyen lehetett a színvilága? Hogyan helyezkedtek el az egyes szekrények egymáshoz képest? - Talán decemberben megtudjuk.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A vizsgálódást a Papnövelde u.2-ben folytattuk. Először <a href=\"http://oroszlanklub.com/?p=519\" target=\"_blank\">Emmi nénit az optikust</a> látogattuk meg a Veres Pálné utcai üzletében, remélve, hogy érdekes dolgokat fog mondani (és persze meg akartuk Rostás Péternek mutatni a <a href=\"http://www.freeweb.hu/libaloptika/\" target=\"_blank\">Libál optika</a> bútorait is, hiszen ő annak a szakértője.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni elmondta, hogy vele szemben, a patika hátsó traktusában egy lezárt rész volt ahol a porokat állították össze, és itt volt a tablettázó gép is. A méregszekrényeket háromszoros kulccsal kellett zárni (a mérgek belül, a harmadik dobozban voltak).</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_712\" align=\"alignleft\" width=\"214\" caption=\"Emmi néni üzletében\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/?attachment_id=712\" rel=\"attachment wp-att-712\"><img class=\"size-medium wp-image-712\" title=\"Emmi néni üzletében\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA-214x300.jpg\" alt=\"\" width=\"214\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A kiszolgáló helyiségről annyit mondott, hogy nem sokkal a háború előtt újították fel a cseresznyefa bútort, és az asztalos el volt tőle ragadtatva. (A időpont megegyezik az asztalos 1939-es bejegyzésével.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Végül megnéztük az 1970-körül kialakított árkádot és a patika további, volt helyiségeit, és a pincét. Megpróbáltuk rekonstruálni a berendezés helyét. Az épület pontos méreteinek, szerkezetének rögzítése, Hild levéltári tervei, a szétszedett bútor méretei remélhetőleg választ adnak erre. A ház 40 évvel ezelőtti felújítása során rengeteg régi részlet eltűnt, ezért is körülményes a részletek tisztázása.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Érdeklődve várjuk a decemberi kiállítást különös tekintettel arra, hogy milyen formában látjuk viszont a híres patika berendezéseit. Ismételten kérünk mindenkit, akinek bármilyen információja van, megosztásával segítse dr. Rostás Péter és kollégái munkáját.</p>\r\n\r\n<h3 style=\"text-align: justify;\">További érdekességek:</h3>\r\nSajószentpéteri Szentpéteri Pál (aki mindenki csak gazdának titulált), talán Jármaitól vette át a patikát. Két lánya volt, akik szintén patikusnak tanultak. Márta a Jagelló úton lakott, az 59-es villamos ment el a házuk előtt. A kisebbik lány, a Gabi 22-23 éves korában meghalt.\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A patikában dolgozott egy kétméteres, zsidó gyógyszerész, akit mindenki csak \"Lóbőrnek\" nevezett. Nagyon rendes ember volt, rég óta dolgozott a patikában, de a nyilasok elvitték. Utána került a patikába Éva néni, aki egy szalkszentmártoni gyógyszerész családból származott.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_713\" align=\"alignright\" width=\"300\" caption=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-713 \" title=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA-300x225.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"225\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A gyógyszereket itt készítették. Általában a tulajdonos patikuson kívül egy gyógyszerész és két kisegítő - a pénztáros és a laboráns, akik naponta váltották egymást - dolgozott a patikában.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A közelben lakott <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Kar%C3%A1dy_Katalin\" target=\"_blank\">Karády Katalin</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/J%C3%A1vor_P%C3%A1l\" target=\"_blank\">Jávor Pál</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Ajtay_Andor\" target=\"_blank\">Ajtay Andor</a>. Jávor és Ajtai rendszeresen megfordultak a patikában, Karády nem, ő az öccseit küldte maga helyett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Volt a patikában az ablak előtt egy nagy mérleg, amelyen 10 fillér (borravalóért) lehetett méredzkedni. Minden reggel nyitás után pár perccel megjelent <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Perczel_Zita\" target=\"_blank\">Perczel Zita</a>, hogy a súlyát (mindig ugyan abban a ruhában) ellenőrizze.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Itt lakott egy Nagy nevű, híres kárpitos, a Stühmer gyár igazgatója, Buzáné földművelésügyi miniszter felesége, és a házban volt Szőnyiék fűszerüzlete, akik az üzlet mögött laktak.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni részletesen elmondta, hogy kanyarodott a Veres Pálné és a Papnövelde utca között a villamos: egy <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/BESZK%C3%81RT#T.C3.B6rekv.C3.A9sek_az_integr.C3.A1ci.C3.B3_fel.C3.A9\" target=\"_blank\">BESZKÁRT</a>-os irányította egy piros zászlóval, felette egy nagy tükörrel, az egymással szemben közlekedő villamosokat, mert annyira közel vezették a sínt, hogy ha nem figyelnek, egymásba ütköztek volna. A villamosok az Orczy tér felől, Budára jártak, soha nem volt baleset. Mindössze egy kiskutya szorult a villamos és a járda közé.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A Királyi Pál utcában a győri papoknak volt tejüzeme, ahol hatalmas ementáli sajtokat készítettek. A háború alatt főleg gyalog lehetett járni, és lovas kocsival szállították a tejet. .</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A házban volt Pivarcsi Fülöp (úri és papi) szabósága nem tudjuk, mikor került oda. Az 50-es években még kint volt a cégtáblája, majd a pincébe került, végül bizonyára egy lomtalanítás áldozata lett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Meglepő fejlemények', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '701-revision-12', '', '', '2011-09-11 01:22:18', '2011-09-10 23:22:18', '', 701, 'http://oroszlanklub.com/?p=719', 0, 'revision', '', 0),
(721, 19, '2011-09-11 01:39:18', '2011-09-10 23:39:18', '', 'A munkálatok előtti állapot', 'A munkálatok előtti állapot', 'inherit', 'open', 'open', '', 'dsd_1995', '', '', '2011-09-11 01:39:18', '2011-09-10 23:39:18', '', 701, 'http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/dsd_1995.jpg', 0, 'attachment', 'image/jpeg', 0),
(722, 19, '2011-09-11 01:24:57', '2011-09-10 23:24:57', '<p style=\"text-align: justify;\">Mint köztudott, a házunkban működött úgy 140 éven keresztül az <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm\" target=\"_blank\">Arany Oroszlán Patika</a>, melynek berendezését 1953-ban a <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm\" target=\"_blank\">Kiscelli Múzeumba</a> szállították. A közelmúltban, amikor meg akartunk hívni egy muzeológust a Klubba, hogy előadást tartson a patikáról, nagy meglepetés ért bennünket. Kiderült, hogy a <a href=\"http://www.hvrg.com/budapest/budapest/kiscelli/kiscelli10.htm\" target=\"_blank\">korábban szépen összeállított kiállítást</a> bezárták, a bútorok éppen restaurálás, sőt feltárás alatt vannak, mert egy decemberi, biedermeier kiállításon bemutatják őket. Erre a <a href=\"http://www.btm.hu/fooldal/front.htm\" target=\"_blank\">Budapest Történeti Múzeumban</a>, a Várban kerül sor.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Nagy örömmel vette dr. Rostás Péter a múzeum igazgatója, aki a feltárást és restaurálást vezeti a jelentkezésünket, és hamarosan a múzeumban találkoztunk, hogy minden apró információt átadjunk, amelyekkel a rekonstruálást segíthetjük.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Édesapám gyakran tanult az egyik helyiségben, mert az édesanyja évekig pénztáros, illetve gyógyszerkészítő volt a patikában. <a href=\"http://con-spirito.hu/aop_by_jj/index.htm\" target=\"_blank\">Emlékezetből lerajzolta</a>, hogy milyen bútorok, hol helyezkedtek el. Összeszedtünk mindent, ami fellelhető volt a családban, és köze volt a patikához: Régi hirdetést, a patikus fotóját, egy igazolást, melyen a patikus a nagymama munkaidejét hitelesíti. Sajnos fényképet nem találtunk.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">[box]</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Ha a házban van valakinek régi fotója bármiről, ami a házzal kapcsolatos, az épületről, a patikáról, arról, hogy kik laktak itt, annak nagyon örülnének a múzeumban.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Némi meglepetés volt, hogy a patika a bejárat Veres Pálné utcai oldalán helyezkedett le, nem a Cukor utca felől, és nagyon nagy volt. Labor, raktárak, saját pince, méregszoba, pihenő az ügyeletes patikusnak, és az esetleg rosszul lett betegnek, mellékhelység, stb. tartozott az intézményhez.</p>\n\n\n[caption id=\"attachment_708\" align=\"alignleft\" width=\"226\" caption=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-708 \" title=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA-226x300.jpg\" alt=\"\" width=\"226\" height=\"300\" /></a>[/caption]\n<p style=\"text-align: justify;\">1939 talán júniusában nagy átalakítás történt a patikában, mely időpontot az asztalos feljegyzése bizonyít az egyik szétbontott szekrényen. Az igazgató úr elmondta, hogy a <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Biedermeier\" target=\"_blank\">biedermeier</a> állapot visszaállítása a céljuk abban a formában, ahogy a patikában használhatták. Korabeli fotó a bútorokról - mint említettük - nem készült. Amikor felvitték 1953-ban a Kiscelli Múzeumba, akkor sem dokumentálták, rajzolták le, mindössze a leltárba jegyezték be.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A meglepetésünkre apró darabokra szétszedett (feltárt) bútorok sok érdekes dologról mesélnek. Ajtók, többszöri átépítések, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Balusztr%C3%A1d\" target=\"_blank\">balusztrád</a> nyomai adják fel a leckét a muzeológusoknak, hogy az eredeti állapotot megtalálják. Még egy perselyszerű nyílást is találtak az egyik pulton, amely talán az aprópénz tárolására szolgált. Vajon milyen lehetett az eredeti lábazat, milyenek voltak a fiókok eredeti, fagombjai? Milyen lehetett a színvilága? Hogyan helyezkedtek el az egyes szekrények egymáshoz képest? - Talán decemberben megtudjuk.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A vizsgálódást a Papnövelde u.2-ben folytattuk. Először <a href=\"http://oroszlanklub.com/?p=519\" target=\"_blank\">Emmi nénit az optikust</a> látogattuk meg a Veres Pálné utcai üzletében, remélve, hogy érdekes dolgokat fog mondani (és persze meg akartuk Rostás Péternek mutatni a <a href=\"http://www.freeweb.hu/libaloptika/\" target=\"_blank\">Libál optika</a> bútorait is, hiszen ő annak a szakértője.)</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni elmondta, hogy vele szemben, a patika hátsó traktusában egy lezárt rész volt ahol a porokat állították össze, és itt volt a tablettázó gép is. A méregszekrényeket háromszoros kulccsal kellett zárni (a mérgek belül, a harmadik dobozban voltak).</p>\n\n\n[caption id=\"attachment_712\" align=\"alignleft\" width=\"214\" caption=\"Emmi néni üzletében\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-712 \" title=\"Emmi néni üzletében\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA-214x300.jpg\" alt=\"\" width=\"214\" height=\"300\" /></a>[/caption]\n<p style=\"text-align: justify;\">A kiszolgáló helyiségről annyit mondott, hogy nem sokkal a háború előtt újították fel a cseresznyefa bútort, és az asztalos el volt tőle ragadtatva. (A időpont megegyezik az asztalos 1939-es bejegyzésével.)</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Végül megnéztük az 1970-körül kialakított árkádot és a patika további, volt helyiségeit, és a pincét. Megpróbáltuk rekonstruálni a berendezés helyét. Az épület pontos méreteinek, szerkezetének rögzítése, Hild levéltári tervei, a szétszedett bútor méretei remélhetőleg választ adnak erre. A ház 40 évvel ezelőtti felújítása során rengeteg régi részlet eltűnt, ezért is körülményes a részletek tisztázása.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Érdeklődve várjuk a decemberi kiállítást különös tekintettel arra, hogy milyen formában látjuk viszont a híres patika berendezéseit. Ismételten kérünk mindenkit, akinek bármilyen információja van, megosztásával segítse dr. Rostás Péter és kollégái munkáját.</p>\n\n<h3 style=\"text-align: justify;\">További érdekességek:</h3>\nSajószentpéteri Szentpéteri Pál (aki mindenki csak gazdának titulált), talán Jármaitól vette át a patikát. Két lánya volt, akik szintén patikusnak tanultak. Márta a Jagelló úton lakott, az 59-es villamos ment el a házuk előtt. A kisebbik lány, a Gabi 22-23 éves korában meghalt.\n<p style=\"text-align: justify;\">A patikában dolgozott egy kétméteres, zsidó gyógyszerész, akit mindenki csak \"Lóbőrnek\" nevezett. Nagyon rendes ember volt, rég óta dolgozott a patikában, de a nyilasok elvitték. Utána került a patikába Éva néni, aki egy szalkszentmártoni gyógyszerész családból származott.</p>\n\n\n[caption id=\"attachment_713\" align=\"alignright\" width=\"300\" caption=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-713 \" title=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA-300x225.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"225\" /></a>[/caption]\n<p style=\"text-align: justify;\">A gyógyszereket itt készítették. Általában a tulajdonos patikuson kívül egy gyógyszerész és két kisegítő - a pénztáros és a laboráns, akik naponta váltották egymást - dolgozott a patikában.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A közelben lakott <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Kar%C3%A1dy_Katalin\" target=\"_blank\">Karády Katalin</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/J%C3%A1vor_P%C3%A1l\" target=\"_blank\">Jávor Pál</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Ajtay_Andor\" target=\"_blank\">Ajtay Andor</a>. Jávor és Ajtai rendszeresen megfordultak a patikában, Karády nem, ő az öccseit küldte maga helyett.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Volt a patikában az ablak előtt egy nagy mérleg, amelyen 10 fillér (borravalóért) lehetett méredzkedni. Minden reggel nyitás után pár perccel megjelent <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Perczel_Zita\" target=\"_blank\">Perczel Zita</a>, hogy a súlyát (mindig ugyan abban a ruhában) ellenőrizze.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Itt lakott egy Nagy nevű, híres kárpitos, a Stühmer gyár igazgatója, Buzáné földművelésügyi miniszter felesége, és a házban volt Szőnyiék fűszerüzlete, akik az üzlet mögött laktak.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni részletesen elmondta, hogy kanyarodott a Veres Pálné és a Papnövelde utca között a villamos: egy <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/BESZK%C3%81RT#T.C3.B6rekv.C3.A9sek_az_integr.C3.A1ci.C3.B3_fel.C3.A9\" target=\"_blank\">BESZKÁRT</a>-os irányította egy piros zászlóval, felette egy nagy tükörrel, az egymással szemben közlekedő villamosokat, mert annyira közel vezették a sínt, hogy ha nem figyelnek, egymásba ütköztek volna. A villamosok az Orczy tér felől, Budára jártak, soha nem volt baleset. Mindössze egy kiskutya szorult a villamos és a járda közé.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A Királyi Pál utcában a győri papoknak volt tejüzeme, ahol hatalmas ementáli sajtokat készítettek. A háború alatt főleg gyalog lehetett járni, és lovas kocsival szállították a tejet. .</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A házban volt Pivarcsi Fülöp (úri és papi) szabósága nem tudjuk, mikor került oda. Az 50-es években még kint volt a cégtáblája, majd a pincébe került, végül bizonyára egy lomtalanítás áldozata lett.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Meglepő fejlemények', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '701-revision-14', '', '', '2011-09-11 01:24:57', '2011-09-10 23:24:57', '', 701, 'http://oroszlanklub.com/?p=722', 0, 'revision', '', 0);
INSERT INTO `wp_posts` (`ID`, `post_author`, `post_date`, `post_date_gmt`, `post_content`, `post_title`, `post_excerpt`, `post_status`, `comment_status`, `ping_status`, `post_password`, `post_name`, `to_ping`, `pinged`, `post_modified`, `post_modified_gmt`, `post_content_filtered`, `post_parent`, `guid`, `menu_order`, `post_type`, `post_mime_type`, `comment_count`) VALUES
(723, 19, '2011-09-11 01:40:41', '2011-09-10 23:40:41', '<p style=\"text-align: justify;\">Mint köztudott, a házunkban működött úgy 140 éven keresztül az <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm\" target=\"_blank\">Arany Oroszlán Patika</a>, melynek berendezését 1953-ban a <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm\" target=\"_blank\">Kiscelli Múzeumba</a> szállították. A közelmúltban, amikor meg akartunk hívni egy muzeológust a Klubba, hogy előadást tartson a patikáról, nagy meglepetés ért bennünket. Kiderült, hogy a <a href=\"http://www.hvrg.com/budapest/budapest/kiscelli/kiscelli10.htm\" target=\"_blank\">korábban szépen összeállított kiállítást</a> bezárták, a bútorok éppen restaurálás, sőt feltárás alatt vannak, mert egy decemberi, biedermeier kiállításon bemutatják őket. Erre a <a href=\"http://www.btm.hu/fooldal/front.htm\" target=\"_blank\">Budapest Történeti Múzeumban</a>, a Várban kerül sor.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Nagy örömmel vette dr. Rostás Péter a múzeum igazgatója, aki a feltárást és restaurálást vezeti a jelentkezésünket, és hamarosan a múzeumban találkoztunk, hogy minden apró információt átadjunk, amelyekkel a rekonstruálást segíthetjük.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Édesapám gyakran tanult az egyik helyiségben, mert az édesanyja évekig pénztáros, illetve gyógyszerkészítő volt a patikában. <a href=\"http://con-spirito.hu/aop_by_jj/index.htm\" target=\"_blank\">Emlékezetből lerajzolta</a>, hogy milyen bútorok, hol helyezkedtek el. Összeszedtünk mindent, ami fellelhető volt a családban, és köze volt a patikához: Régi hirdetést, a patikus fotóját, egy igazolást, melyen a patikus a nagymama munkaidejét hitelesíti. Sajnos fényképet nem találtunk.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[box]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Ha a házban van valakinek régi fotója bármiről, ami a házzal kapcsolatos, az épületről, a patikáról, arról, hogy kik laktak itt, annak nagyon örülnének a múzeumban.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Némi meglepetés volt, hogy a patika a bejárat Veres Pálné utcai oldalán helyezkedett le, nem a Cukor utca felől, és nagyon nagy volt. Labor, raktárak, saját pince, méregszoba, pihenő az ügyeletes patikusnak, és az esetleg rosszul lett betegnek, mellékhelység, stb. tartozott az intézményhez.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_708\" align=\"alignleft\" width=\"226\" caption=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-708 \" title=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA-226x300.jpg\" alt=\"\" width=\"226\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">1939 talán júniusában nagy átalakítás történt a patikában, mely időpontot az asztalos feljegyzése bizonyít az egyik szétbontott szekrényen. Az igazgató úr elmondta, hogy a <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Biedermeier\" target=\"_blank\">biedermeier</a> állapot visszaállítása a céljuk abban a formában, ahogy a patikában használhatták. Korabeli fotó a bútorokról - mint említettük - nem készült. Amikor felvitték 1953-ban a Kiscelli Múzeumba, akkor sem dokumentálták, rajzolták le, mindössze a leltárba jegyezték be.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A meglepetésünkre apró darabokra szétszedett (feltárt) bútorok sok érdekes dologról mesélnek. Ajtók, többszöri átépítések, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Balusztr%C3%A1d\" target=\"_blank\">balusztrád</a> nyomai adják fel a leckét a muzeológusoknak, hogy az eredeti állapotot megtalálják. Még egy perselyszerű nyílást is találtak az egyik pulton, amely talán az aprópénz tárolására szolgált. Vajon milyen lehetett az eredeti lábazat, milyenek voltak a fiókok eredeti, fagombjai? Milyen lehetett a színvilága? Hogyan helyezkedtek el az egyes szekrények egymáshoz képest? - Talán decemberben megtudjuk.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A vizsgálódást a Papnövelde u.2-ben folytattuk. Először <a href=\"http://oroszlanklub.com/?p=519\" target=\"_blank\">Emmi nénit az optikust</a> látogattuk meg a Veres Pálné utcai üzletében, remélve, hogy érdekes dolgokat fog mondani (és persze meg akartuk Rostás Péternek mutatni a <a href=\"http://www.freeweb.hu/libaloptika/\" target=\"_blank\">Libál optika</a> bútorait is, hiszen ő annak a szakértője.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni elmondta, hogy vele szemben, a patika hátsó traktusában egy lezárt rész volt ahol a porokat állították össze, és itt volt a tablettázó gép is. A méregszekrényeket háromszoros kulccsal kellett zárni (a mérgek belül, a harmadik dobozban voltak).</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_712\" align=\"alignleft\" width=\"214\" caption=\"Emmi néni üzletében\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-712 \" title=\"Emmi néni üzletében\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA-214x300.jpg\" alt=\"\" width=\"214\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A kiszolgáló helyiségről annyit mondott, hogy nem sokkal a háború előtt újították fel a cseresznyefa bútort, és az asztalos el volt tőle ragadtatva. (A időpont megegyezik az asztalos 1939-es bejegyzésével.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Végül megnéztük az 1970-körül kialakított árkádot és a patika további, volt helyiségeit, és a pincét. Megpróbáltuk rekonstruálni a berendezés helyét. Az épület pontos méreteinek, szerkezetének rögzítése, Hild levéltári tervei, a szétszedett bútor méretei remélhetőleg választ adnak erre. A ház 40 évvel ezelőtti felújítása során rengeteg régi részlet eltűnt, ezért is körülményes a részletek tisztázása.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Érdeklődve várjuk a decemberi kiállítást különös tekintettel arra, hogy milyen formában látjuk viszont a híres patika berendezéseit. Ismételten kérünk mindenkit, akinek bármilyen információja van, megosztásával segítse dr. Rostás Péter és kollégái munkáját.</p>\r\n\r\n<h3 style=\"text-align: justify;\">További érdekességek:</h3>\r\nSajószentpéteri Szentpéteri Pál (aki mindenki csak gazdának titulált), talán Jármaitól vette át a patikát. Két lánya volt, akik szintén patikusnak tanultak. Márta a Jagelló úton lakott, az 59-es villamos ment el a házuk előtt. A kisebbik lány, a Gabi 22-23 éves korában meghalt.\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A patikában dolgozott egy kétméteres, zsidó gyógyszerész, akit mindenki csak \"Lóbőrnek\" nevezett. Nagyon rendes ember volt, rég óta dolgozott a patikában, de a nyilasok elvitték. Utána került a patikába Éva néni, aki egy szalkszentmártoni gyógyszerész családból származott.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_713\" align=\"alignright\" width=\"300\" caption=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-713 \" title=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA-300x225.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"225\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A gyógyszereket itt készítették. Általában a tulajdonos patikuson kívül egy gyógyszerész és két kisegítő - a pénztáros és a laboráns, akik naponta váltották egymást - dolgozott a patikában.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A közelben lakott <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Kar%C3%A1dy_Katalin\" target=\"_blank\">Karády Katalin</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/J%C3%A1vor_P%C3%A1l\" target=\"_blank\">Jávor Pál</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Ajtay_Andor\" target=\"_blank\">Ajtay Andor</a>. Jávor és Ajtai rendszeresen megfordultak a patikában, Karády nem, ő az öccseit küldte maga helyett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Volt a patikában az ablak előtt egy nagy mérleg, amelyen 10 fillér (borravalóért) lehetett méredzkedni. Minden reggel nyitás után pár perccel megjelent <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Perczel_Zita\" target=\"_blank\">Perczel Zita</a>, hogy a súlyát (mindig ugyan abban a ruhában) ellenőrizze.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Itt lakott egy Nagy nevű, híres kárpitos, a Stühmer gyár igazgatója, Buzáné földművelésügyi miniszter felesége, és a házban volt Szőnyiék fűszerüzlete, akik az üzlet mögött laktak.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_721\" align=\"alignright\" width=\"300\" caption=\"A munkálatok előtti állapot\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/?attachment_id=721\" rel=\"attachment wp-att-721\"><img class=\"size-medium wp-image-721\" title=\"A munkálatok előtti állapot\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/dsd_1995-300x200.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"200\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni részletesen elmondta, hogy kanyarodott a Veres Pálné és a Papnövelde utca között a villamos: egy <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/BESZK%C3%81RT#T.C3.B6rekv.C3.A9sek_az_integr.C3.A1ci.C3.B3_fel.C3.A9\" target=\"_blank\">BESZKÁRT</a>-os irányította egy piros zászlóval, felette egy nagy tükörrel, az egymással szemben közlekedő villamosokat, mert annyira közel vezették a sínt, hogy ha nem figyelnek, egymásba ütköztek volna. A villamosok az Orczy tér felől, Budára jártak, soha nem volt baleset. Mindössze egy kiskutya szorult a villamos és a járda közé.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A Királyi Pál utcában a győri papoknak volt tejüzeme, ahol hatalmas ementáli sajtokat készítettek. A háború alatt főleg gyalog lehetett járni, és lovas kocsival szállították a tejet. .</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A házban volt Pivarcsi Fülöp (úri és papi) szabósága nem tudjuk, mikor került oda. Az 50-es években még kint volt a cégtáblája, majd a pincébe került, végül bizonyára egy lomtalanítás áldozata lett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Meglepő fejlemények', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '701-revision-15', '', '', '2011-09-11 01:40:41', '2011-09-10 23:40:41', '', 701, 'http://oroszlanklub.com/?p=723', 0, 'revision', '', 0),
(726, 19, '2011-09-11 01:53:21', '2011-09-10 23:53:21', '<p style=\"text-align: justify;\">Mint köztudott, a házunkban működött úgy 140 éven keresztül az <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm\" target=\"_blank\">Arany Oroszlán Patika</a>, melynek berendezését 1953-ban a <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm\" target=\"_blank\">Kiscelli Múzeumba</a> szállították. A közelmúltban, amikor meg akartunk hívni egy muzeológust a Klubba, hogy előadást tartson a patikáról, nagy meglepetés ért bennünket. Kiderült, hogy a <a href=\"http://www.hvrg.com/budapest/budapest/kiscelli/kiscelli10.htm\" target=\"_blank\">korábban szépen összeállított kiállítást</a> bezárták, a bútorok éppen restaurálás, sőt feltárás alatt vannak, mert egy decemberi, biedermeier kiállításon bemutatják őket. Erre a <a href=\"http://www.btm.hu/fooldal/front.htm\" target=\"_blank\">Budapest Történeti Múzeumban</a>, a Várban kerül sor.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Nagy örömmel vette dr. Rostás Péter a múzeum igazgatója, aki a feltárást és restaurálást vezeti a jelentkezésünket, és hamarosan a múzeumban találkoztunk, hogy minden apró információt átadjunk, amelyekkel a rekonstruálást segíthetjük.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Édesapám gyakran tanult az egyik helyiségben, mert az édesanyja évekig pénztáros, illetve gyógyszerkészítő volt a patikában. <a href=\"http://con-spirito.hu/aop_by_jj/index.htm\" target=\"_blank\">Emlékezetből lerajzolta</a>, hogy milyen bútorok, hol helyezkedtek el. Összeszedtünk mindent, ami fellelhető volt a családban, és köze volt a patikához: Régi hirdetést, a patikus fotóját, egy igazolást, melyen a patikus a nagymama munkaidejét hitelesíti. Sajnos fényképet a bútorzatról nem találtunk.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[box]Ha van valakinek régi fotója bármiről, ami a házzal kapcsolatos, az épületről, a patikáról, arról, hogy kik laktak itt, annak nagyon örülnének a múzeumban.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A múzeumban úgy gondolták, hogy a patika, a bejárat Cukor utcai oldalán helyezkedett le, nem a Veres Pálné utca felől. Labor, raktárak, saját pince, méregszoba, pihenő az ügyeletes patikusnak, és az esetleg rosszul lett betegnek, mellékhelység, stb. tartozott az intézményhez.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_708\" align=\"alignleft\" width=\"226\" caption=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-708 \" title=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA-226x300.jpg\" alt=\"\" width=\"226\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">1939 talán júniusában nagy átalakítás történt a patikában, mely időpontot az asztalos feljegyzése bizonyítja az egyik szétbontott szekrényen. Az igazgató úr elmondta, hogy a <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Biedermeier\" target=\"_blank\">biedermeier</a> állapot visszaállítása a céljuk, ahogy a patikában használhatták. Korabeli fotó a bútorokról - mint említettük - nem készült. Amikor felvitték 1953-ban a Kiscelli Múzeumba, akkor sem dokumentálták, rajzolták le, mindössze a leltárba jegyezték be.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A meglepetésünkre az apró darabokra szétszedett (feltárt) bútorok sok érdekes dologról mesélnek. Ajtók, többszöri átépítések, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Balusztr%C3%A1d\" target=\"_blank\">balusztrád</a> nyomai adják fel a leckét a muzeológusoknak, hogy az eredeti állapotot megtalálják. Még egy perselyszerű nyílást is felfedeztek az egyik pulton, amely talán az aprópénz tárolására szolgált. Vajon milyen lehetett az eredeti lábazat, milyenek voltak a fiókok eredeti, fagombjai? Milyen lehetett a színvilága? Hogyan helyezkedtek el az egyes szekrények egymáshoz képest? - Talán decemberben megtudjuk.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A vizsgálódást a Papnövelde u.2-ben folytattuk. Először <a href=\"http://oroszlanklub.com/?p=519\" target=\"_blank\">Emmi nénit az optikust</a> látogattuk meg a Veres Pálné utcai üzletében, remélve, hogy érdekes dolgokat fog mondani (és persze meg akartuk Rostás Péternek mutatni a <a href=\"http://www.freeweb.hu/libaloptika/\" target=\"_blank\">Libál optika</a> bútorait is, hiszen ő a bútorok szakértője.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni elmondta, hogy vele szemben, a patika hátsó traktusában egy lezárt rész volt ahol a porokat állították össze, és itt volt a tablettázó gép is. A méregszekrényeket háromszoros kulccsal kellett zárni (a mérgek belül, a harmadik dobozban voltak).</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_712\" align=\"alignleft\" width=\"214\" caption=\"Emmi néni üzletében\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-712 \" title=\"Emmi néni üzletében\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA-214x300.jpg\" alt=\"\" width=\"214\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A kiszolgáló helyiségről annyit mondott, hogy nem sokkal a háború előtt újították fel a cseresznyefa bútort, és az asztalos el volt tőle ragadtatva. (A időpont megegyezik az asztalos 1939-es bejegyzésével.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Végül megnéztük az 1970-körül kialakított árkádot és a patika további, volt helyiségeit, és a pincét. Megpróbáltuk rekonstruálni a berendezés helyét. Az épület pontos méreteinek, szerkezetének rögzítése, Hild levéltári tervei, a szétszedett bútor méretei remélhetőleg választ adnak a felmerült kérdésekre. (A ház 40 évvel ezelőtti felújítása során rengeteg régi részlet eltűnt, ezért is körülményes a részletek tisztázása.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Érdeklődve várjuk a decemberi kiállítást különös tekintettel arra, hogy milyen formában látjuk viszont a híres patika berendezéseit. Ismételten kérünk mindenkit, akinek bármilyen információja van, megosztásával segítse dr. Rostás Péter és kollégái munkáját.</p>\r\n\r\n<h3 style=\"text-align: justify;\">További érdekességek:</h3>\r\nSajószentpéteri Szentpéteri Pál (aki mindenki csak gazdának titulált), talán Jármaitól vette át a patikát. Két lánya volt, akik szintén patikusnak tanultak. Márta a Jagelló úton lakott, az 59-es villamos ment el a házuk előtt. A kisebbik lány, a Gabi 22-23 éves korában meghalt.\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A patikában dolgozott egy kétméteres, zsidó gyógyszerész, akit mindenki csak \"Lóbőrnek\" nevezett. Nagyon rendes ember volt, rég óta dolgozott a patikában, de a nyilasok elvitték. Utána került a patikába Éva néni, aki egy szalkszentmártoni gyógyszerész családból származott.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_713\" align=\"alignright\" width=\"300\" caption=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-713 \" title=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA-300x225.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"225\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A gyógyszereket itt készítették. Általában a tulajdonos patikuson kívül egy gyógyszerész és két kisegítő - a pénztáros és a laboráns, akik naponta váltották egymást - dolgozott a patikában.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A közelben lakott <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Kar%C3%A1dy_Katalin\" target=\"_blank\">Karády Katalin</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/J%C3%A1vor_P%C3%A1l\" target=\"_blank\">Jávor Pál</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Ajtay_Andor\" target=\"_blank\">Ajtay Andor</a>. Jávor és Ajtai rendszeresen megfordultak a patikában, Karády nem, ő az öccseit küldte maga helyett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Volt a patikában az ablak előtt egy nagy mérleg, amelyen 10 fillér (borravalóért) lehetett méredzkedni. Minden reggel nyitás után pár perccel megjelent <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Perczel_Zita\" target=\"_blank\">Perczel Zita</a>, hogy a súlyát (mindig ugyan abban a ruhában) ellenőrizze.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Itt lakott egy Nagy nevű, híres kárpitos, a Stühmer gyár igazgatója, Buzáné földművelésügyi miniszter felesége, és a házban volt Szőnyiék fűszerüzlete, akik az üzlet mögött laktak.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_721\" align=\"alignright\" width=\"300\" caption=\"A munkálatok előtti állapot\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/?attachment_id=721\" rel=\"attachment wp-att-721\"><img class=\"size-medium wp-image-721\" title=\"A munkálatok előtti állapot\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/dsd_1995-300x200.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"200\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni részletesen elmondta, hogy kanyarodott a Veres Pálné és a Papnövelde utca között a villamos: egy <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/BESZK%C3%81RT#T.C3.B6rekv.C3.A9sek_az_integr.C3.A1ci.C3.B3_fel.C3.A9\" target=\"_blank\">BESZKÁRT</a>-os irányította egy piros zászlóval, felette egy nagy tükörrel, az egymással szemben közlekedő villamosokat, mert annyira közel vezették a sínt, hogy ha nem figyelnek, egymásba ütköztek volna. A villamosok az Orczy tér felől, Budára jártak, soha nem volt baleset. Mindössze egy kiskutya szorult a villamos és a járda közé.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A Királyi Pál utcában a győri papoknak volt tejüzeme, ahol hatalmas ementáli sajtokat készítettek. A háború alatt főleg gyalog lehetett járni, és lovas kocsival szállították a tejet. .</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A házban volt Pivarcsi Fülöp (úri és papi) szabósága nem tudjuk, mikor került oda. Az 50-es években még kint volt a cégtáblája, majd a pincébe került, végül bizonyára egy lomtalanítás áldozata lett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Meglepő fejlemények', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '701-revision-17', '', '', '2011-09-11 01:53:21', '2011-09-10 23:53:21', '', 701, 'http://oroszlanklub.com/?p=726', 0, 'revision', '', 0),
(724, 19, '2011-09-13 23:17:35', '2011-09-13 21:17:35', '<p style=\"text-align: justify;\">Mint köztudott, a házunkban működött úgy 140 éven keresztül az <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm\" target=\"_blank\">Arany Oroszlán Patika</a>, melynek berendezését 1953-ban a <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm\" target=\"_blank\">Kiscelli Múzeumba</a> szállították. A közelmúltban, amikor meg akartunk hívni egy muzeológust a Klubba, hogy előadást tartson a patikáról, nagy meglepetés ért bennünket. Kiderült, hogy a <a href=\"http://www.hvrg.com/budapest/budapest/kiscelli/kiscelli10.htm\" target=\"_blank\">korábban szépen összeállított kiállítást</a> bezárták, a bútorok éppen restaurálás, sőt feltárás alatt vannak, mert egy decemberi, biedermeier kiállításon bemutatják őket. Erre a <a href=\"http://www.btm.hu/fooldal/front.htm\" target=\"_blank\">Budapest Történeti Múzeumban</a>, a Várban kerül sor.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Nagy örömmel vette dr. Rostás Péter a múzeum igazgatója, aki a feltárást és restaurálást vezeti a jelentkezésünket, és hamarosan a múzeumban találkoztunk, hogy minden apró információt átadjunk, amelyekkel a rekonstruálást segíthetjük.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Édesapám gyakran tanult az egyik helyiségben, mert az édesanyja évekig pénztáros, illetve gyógyszerkészítő volt a patikában. <a href=\"http://con-spirito.hu/aop_by_jj/index.htm\" target=\"_blank\">Emlékezetből lerajzolta</a>, hogy milyen bútorok, hol helyezkedtek el. Összeszedtünk mindent, ami fellelhető volt a családban, és köze volt a patikához: Régi hirdetést, a patikus fotóját, egy igazolást, melyen a patikus a nagymama munkaidejét hitelesíti. Sajnos fényképet a bútorzatról nem találtunk.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">[box]Ha van valakinek régi fotója bármiről, ami a házzal kapcsolatos, az épületről, a patikáról, arról, hogy kik laktak itt, annak nagyon örülnének a múzeumban.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A múzeumban úgy gondolták, hogy a patika, a bejárat Cukor utcai oldalán helyezkedett le, nem a Veres Pálné utca felől. Labor, raktárak, saját pince, méregszoba, pihenő az ügyeletes patikusnak, és az esetleg rosszul lett betegnek, mellékhelység, stb. tartozott az intézményhez.</p>\n\n\n[caption id=\"attachment_708\" align=\"alignleft\" width=\"226\" caption=\"Sajószentpéteri Szentpétery Pál, a patika utolsó tulajdonosa\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-708 \" title=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA-226x300.jpg\" alt=\"\" width=\"226\" height=\"300\" /></a>[/caption]\n<p style=\"text-align: justify;\">1939 talán júniusában nagy átalakítás történt a patikában, mely időpontot az asztalos feljegyzése bizonyítja az egyik szétbontott szekrényen. Az igazgató úr elmondta, hogy a <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Biedermeier\" target=\"_blank\">biedermeier</a> állapot visszaállítása a céljuk, ahogy a patikában használhatták. Korabeli fotó a bútorokról - mint említettük - nem készült. Amikor felvitték 1953-ban a Kiscelli Múzeumba, akkor sem dokumentálták, rajzolták le, mindössze a leltárba jegyezték be.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A meglepetésünkre az apró darabokra szétszedett (feltárt) bútorok sok érdekes dologról mesélnek. Ajtók, többszöri átépítések, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Balusztr%C3%A1d\" target=\"_blank\">balusztrád</a> nyomai adják fel a leckét a muzeológusoknak, hogy az eredeti állapotot megtalálják. Még egy perselyszerű nyílást is felfedeztek az egyik pulton, amely talán az aprópénz tárolására szolgált. Vajon milyen lehetett az eredeti lábazat, milyenek voltak a fiókok eredeti fagombjai? Milyen lehetett a színvilága? Hogyan helyezkedtek el az egyes szekrények egymáshoz képest? - Talán decemberben megtudjuk.</p>\n\n\n[caption id=\"attachment_729\" align=\"alignright\" width=\"224\" caption=\"Jeney Jenő, aki sokszor megfordult a patikában\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSC_1046_1071_1.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-729 \" title=\"Jeney Jenő\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSC_1046_1071_1-224x300.jpg\" alt=\"\" width=\"224\" height=\"300\" /></a>[/caption]\n<p style=\"text-align: justify;\">A vizsgálódást a Papnövelde u.2-ben folytattuk. Először <a href=\"http://oroszlanklub.com/?p=519\" target=\"_blank\">Emmi nénit, az optikust</a> látogattuk meg a Veres Pálné utcai üzletében, remélve, hogy érdekes dolgokat fog mondani (és persze meg akartuk Rostás Péternek mutatni a <a href=\"http://www.freeweb.hu/libaloptika/\" target=\"_blank\">Libál optika</a> bútorait is, hiszen ő a bútorok szakértője.)</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni elmondta, hogy vele szemben, a patika hátsó traktusában egy lezárt rész volt ahol a porokat állították össze, és itt volt a tablettázó is. A méregszekrényeket háromszoros kulccsal kellett zárni (a mérgek belül, a harmadik dobozban voltak).</p>\n\n\n[caption id=\"attachment_712\" align=\"alignleft\" width=\"214\" caption=\"Emmi néni üzletében\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-712 \" title=\"Emmi néni üzletében\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA-214x300.jpg\" alt=\"\" width=\"214\" height=\"300\" /></a>[/caption]\n<p style=\"text-align: justify;\">A kiszolgáló helyiségről annyit mondott, hogy nem sokkal a háború előtt újították fel a cseresznyefa bútort, és az asztalos el volt tőle ragadtatva. (A időpont megegyezik az asztalos 1939-es bejegyzésével.)</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Végül megnéztük a patika eredeti helyét, az 1970-körül kialakított árkádot és a patika további, volt helyiségeit, valamint a pincét. Megpróbáltuk rekonstruálni a bútorok helyét. Az épület pontos méreteinek, szerkezetének rögzítése, <a href=\"http://con-spirito.hu/HILDRAJZOK/index.htm\" target=\"_blank\">Hild levéltári tervei</a>, a szétszedett bútor méretei remélhetőleg választ adnak a felmerült kérdésekre. (A ház 40 évvel ezelőtti felújítása során rengeteg régi részlet eltűnt, ezért is körülményes a részletek tisztázása.)</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Érdeklődve várjuk a decemberi kiállítást különös tekintettel arra, hogy milyen formában látjuk viszont a híres patika berendezéseit. Ismételten kérünk mindenkit, akinek bármilyen információja van, megosztásával segítse dr. Rostás Péter és kollégái munkáját.</p>\n\n<h3 style=\"text-align: justify;\">További érdekességek:</h3>\nSajószentpéteri Szentpétery Pál (akit mindenki csak \"gazdának\" titulált), talán Jármaitól vette át a patikát. Két lánya volt, akik szintén patikusnak tanultak. Márta (és a család) valahol a Jagelló út 40. körül lakott, az 59-es villamos ment el a házuk előtt. A kisebbik lány Gabi, 22-23 éves korában meghalt.\n<p style=\"text-align: justify;\">A patikában volt alkalmazott egy kétméteres, zsidó gyógyszerész, akit mindenki csak \"Lóbőrnek\" nevezett. Nagyon rendes ember volt, rég óta dolgozott a patikában, de a nyilasok elvitték. Utána került a patikába Éva néni, aki egy szalkszentmártoni gyógyszerész családból származott.</p>\n\n\n[caption id=\"attachment_713\" align=\"alignright\" width=\"300\" caption=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-713 \" title=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA-300x225.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"225\" /></a>[/caption]\n<p style=\"text-align: justify;\">A gyógyszereket itt készítették. Általában a tulajdonos patikuson kívül egy gyógyszerész és két kisegítő - a pénztáros és a laboráns, akik naponta váltották egymást - dolgozott a patikában.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A közelben lakott <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Kar%C3%A1dy_Katalin\" target=\"_blank\">Karády Katalin</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/J%C3%A1vor_P%C3%A1l\" target=\"_blank\">Jávor Pál</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Ajtay_Andor\" target=\"_blank\">Ajtay Andor</a>. Jávor és Ajtai rendszeresen megfordultak a patikában, Karády nem, ő az öccseit küldte maga helyett.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Volt a patikában az ablak előtt egy nagy mérleg, amelyen 10 fillér (borravalóért) lehetett méredzkedni. Minden reggel nyitás után pár perccel megjelent <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Perczel_Zita\" target=\"_blank\">Perczel Zita</a>, hogy a súlyát (mindig ugyan abban a ruhában) ellenőrizze.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">Itt lakott egy Nagy nevű, híres kárpitos, a Stühmer gyár igazgatója, Buzáné földművelésügyi miniszter felesége, és a házban volt Szőnyiék fűszerüzlete, akik az üzlet mögött laktak.</p>\n\n\n[caption id=\"attachment_721\" align=\"alignright\" width=\"300\" caption=\"A munkálatok előtti állapot\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/?attachment_id=721\" rel=\"attachment wp-att-721\"><img class=\"size-medium wp-image-721\" title=\"A munkálatok előtti állapot\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/dsd_1995-300x200.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"200\" /></a>[/caption]\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni részletesen elmondta, hogy kanyarodott a Veres Pálné és a Papnövelde utca között a villamos: egy <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/BESZK%C3%81RT#T.C3.B6rekv.C3.A9sek_az_integr.C3.A1ci.C3.B3_fel.C3.A9\" target=\"_blank\">BESZKÁRT</a>-os irányította egy piros zászlóval, felette egy nagy tükörrel, az egymással szemben közlekedő villamosokat, mert annyira közel vezették a sínt, hogy ha nem figyelnek, egymásba ütköztek volna. A villamosok az Orczy tér felől, Budára jártak, soha nem volt baleset. Mindössze egy kiskutya szorult egyszer a villamos és a járda közé.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A Királyi Pál utcában a győri papoknak volt tejüzeme, ahol hatalmas ementáli sajtokat készítettek. A háború alatt főleg gyalog lehetett járni, és lovaskocsival szállították a tejet. .</p>\n<p style=\"text-align: justify;\">A házban volt Pivarcsi Fülöp (úri és papi) szabósága nem tudjuk, mikor került oda. Az 50-es években még kint volt a cégtáblája, majd a pincébe került, végül bizonyára egy lomtalanítás áldozata lett.</p>\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Meglepő fejlemények', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '701-autosave', '', '', '2011-09-13 23:17:35', '2011-09-13 21:17:35', '', 701, 'http://oroszlanklub.com/?p=724', 0, 'revision', '', 0),
(725, 19, '2011-09-11 01:40:41', '2011-09-10 23:40:41', '<p style=\"text-align: justify;\">Mint köztudott, a házunkban működött úgy 140 éven keresztül az <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm\" target=\"_blank\">Arany Oroszlán Patika</a>, melynek berendezését 1953-ban a <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm\" target=\"_blank\">Kiscelli Múzeumba</a> szállították. A közelmúltban, amikor meg akartunk hívni egy muzeológust a Klubba, hogy előadást tartson a patikáról, nagy meglepetés ért bennünket. Kiderült, hogy a <a href=\"http://www.hvrg.com/budapest/budapest/kiscelli/kiscelli10.htm\" target=\"_blank\">korábban szépen összeállított kiállítást</a> bezárták, a bútorok éppen restaurálás, sőt feltárás alatt vannak, mert egy decemberi, biedermeier kiállításon bemutatják őket. Erre a <a href=\"http://www.btm.hu/fooldal/front.htm\" target=\"_blank\">Budapest Történeti Múzeumban</a>, a Várban kerül sor.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Nagy örömmel vette dr. Rostás Péter a múzeum igazgatója, aki a feltárást és restaurálást vezeti a jelentkezésünket, és hamarosan a múzeumban találkoztunk, hogy minden apró információt átadjunk, amelyekkel a rekonstruálást segíthetjük.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Édesapám gyakran tanult az egyik helyiségben, mert az édesanyja évekig pénztáros, illetve gyógyszerkészítő volt a patikában. <a href=\"http://con-spirito.hu/aop_by_jj/index.htm\" target=\"_blank\">Emlékezetből lerajzolta</a>, hogy milyen bútorok, hol helyezkedtek el. Összeszedtünk mindent, ami fellelhető volt a családban, és köze volt a patikához: Régi hirdetést, a patikus fotóját, egy igazolást, melyen a patikus a nagymama munkaidejét hitelesíti. Sajnos fényképet nem találtunk.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[box]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Ha a házban van valakinek régi fotója bármiről, ami a házzal kapcsolatos, az épületről, a patikáról, arról, hogy kik laktak itt, annak nagyon örülnének a múzeumban.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Némi meglepetés volt, hogy a patika a bejárat Veres Pálné utcai oldalán helyezkedett le, nem a Cukor utca felől, és nagyon nagy volt. Labor, raktárak, saját pince, méregszoba, pihenő az ügyeletes patikusnak, és az esetleg rosszul lett betegnek, mellékhelység, stb. tartozott az intézményhez.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_708\" align=\"alignleft\" width=\"226\" caption=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-708 \" title=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA-226x300.jpg\" alt=\"\" width=\"226\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">1939 talán júniusában nagy átalakítás történt a patikában, mely időpontot az asztalos feljegyzése bizonyít az egyik szétbontott szekrényen. Az igazgató úr elmondta, hogy a <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Biedermeier\" target=\"_blank\">biedermeier</a> állapot visszaállítása a céljuk abban a formában, ahogy a patikában használhatták. Korabeli fotó a bútorokról - mint említettük - nem készült. Amikor felvitték 1953-ban a Kiscelli Múzeumba, akkor sem dokumentálták, rajzolták le, mindössze a leltárba jegyezték be.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A meglepetésünkre apró darabokra szétszedett (feltárt) bútorok sok érdekes dologról mesélnek. Ajtók, többszöri átépítések, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Balusztr%C3%A1d\" target=\"_blank\">balusztrád</a> nyomai adják fel a leckét a muzeológusoknak, hogy az eredeti állapotot megtalálják. Még egy perselyszerű nyílást is találtak az egyik pulton, amely talán az aprópénz tárolására szolgált. Vajon milyen lehetett az eredeti lábazat, milyenek voltak a fiókok eredeti, fagombjai? Milyen lehetett a színvilága? Hogyan helyezkedtek el az egyes szekrények egymáshoz képest? - Talán decemberben megtudjuk.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A vizsgálódást a Papnövelde u.2-ben folytattuk. Először <a href=\"http://oroszlanklub.com/?p=519\" target=\"_blank\">Emmi nénit az optikust</a> látogattuk meg a Veres Pálné utcai üzletében, remélve, hogy érdekes dolgokat fog mondani (és persze meg akartuk Rostás Péternek mutatni a <a href=\"http://www.freeweb.hu/libaloptika/\" target=\"_blank\">Libál optika</a> bútorait is, hiszen ő annak a szakértője.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni elmondta, hogy vele szemben, a patika hátsó traktusában egy lezárt rész volt ahol a porokat állították össze, és itt volt a tablettázó gép is. A méregszekrényeket háromszoros kulccsal kellett zárni (a mérgek belül, a harmadik dobozban voltak).</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_712\" align=\"alignleft\" width=\"214\" caption=\"Emmi néni üzletében\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-712 \" title=\"Emmi néni üzletében\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA-214x300.jpg\" alt=\"\" width=\"214\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A kiszolgáló helyiségről annyit mondott, hogy nem sokkal a háború előtt újították fel a cseresznyefa bútort, és az asztalos el volt tőle ragadtatva. (A időpont megegyezik az asztalos 1939-es bejegyzésével.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Végül megnéztük az 1970-körül kialakított árkádot és a patika további, volt helyiségeit, és a pincét. Megpróbáltuk rekonstruálni a berendezés helyét. Az épület pontos méreteinek, szerkezetének rögzítése, Hild levéltári tervei, a szétszedett bútor méretei remélhetőleg választ adnak erre. A ház 40 évvel ezelőtti felújítása során rengeteg régi részlet eltűnt, ezért is körülményes a részletek tisztázása.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Érdeklődve várjuk a decemberi kiállítást különös tekintettel arra, hogy milyen formában látjuk viszont a híres patika berendezéseit. Ismételten kérünk mindenkit, akinek bármilyen információja van, megosztásával segítse dr. Rostás Péter és kollégái munkáját.</p>\r\n\r\n<h3 style=\"text-align: justify;\">További érdekességek:</h3>\r\nSajószentpéteri Szentpéteri Pál (aki mindenki csak gazdának titulált), talán Jármaitól vette át a patikát. Két lánya volt, akik szintén patikusnak tanultak. Márta a Jagelló úton lakott, az 59-es villamos ment el a házuk előtt. A kisebbik lány, a Gabi 22-23 éves korában meghalt.\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A patikában dolgozott egy kétméteres, zsidó gyógyszerész, akit mindenki csak \"Lóbőrnek\" nevezett. Nagyon rendes ember volt, rég óta dolgozott a patikában, de a nyilasok elvitték. Utána került a patikába Éva néni, aki egy szalkszentmártoni gyógyszerész családból származott.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_713\" align=\"alignright\" width=\"300\" caption=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-713 \" title=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA-300x225.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"225\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A gyógyszereket itt készítették. Általában a tulajdonos patikuson kívül egy gyógyszerész és két kisegítő - a pénztáros és a laboráns, akik naponta váltották egymást - dolgozott a patikában.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A közelben lakott <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Kar%C3%A1dy_Katalin\" target=\"_blank\">Karády Katalin</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/J%C3%A1vor_P%C3%A1l\" target=\"_blank\">Jávor Pál</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Ajtay_Andor\" target=\"_blank\">Ajtay Andor</a>. Jávor és Ajtai rendszeresen megfordultak a patikában, Karády nem, ő az öccseit küldte maga helyett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Volt a patikában az ablak előtt egy nagy mérleg, amelyen 10 fillér (borravalóért) lehetett méredzkedni. Minden reggel nyitás után pár perccel megjelent <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Perczel_Zita\" target=\"_blank\">Perczel Zita</a>, hogy a súlyát (mindig ugyan abban a ruhában) ellenőrizze.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Itt lakott egy Nagy nevű, híres kárpitos, a Stühmer gyár igazgatója, Buzáné földművelésügyi miniszter felesége, és a házban volt Szőnyiék fűszerüzlete, akik az üzlet mögött laktak.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_721\" align=\"alignright\" width=\"300\" caption=\"A munkálatok előtti állapot\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/?attachment_id=721\" rel=\"attachment wp-att-721\"><img class=\"size-medium wp-image-721\" title=\"A munkálatok előtti állapot\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/dsd_1995-300x200.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"200\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni részletesen elmondta, hogy kanyarodott a Veres Pálné és a Papnövelde utca között a villamos: egy <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/BESZK%C3%81RT#T.C3.B6rekv.C3.A9sek_az_integr.C3.A1ci.C3.B3_fel.C3.A9\" target=\"_blank\">BESZKÁRT</a>-os irányította egy piros zászlóval, felette egy nagy tükörrel, az egymással szemben közlekedő villamosokat, mert annyira közel vezették a sínt, hogy ha nem figyelnek, egymásba ütköztek volna. A villamosok az Orczy tér felől, Budára jártak, soha nem volt baleset. Mindössze egy kiskutya szorult a villamos és a járda közé.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A Királyi Pál utcában a győri papoknak volt tejüzeme, ahol hatalmas ementáli sajtokat készítettek. A háború alatt főleg gyalog lehetett járni, és lovas kocsival szállították a tejet. .</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A házban volt Pivarcsi Fülöp (úri és papi) szabósága nem tudjuk, mikor került oda. Az 50-es években még kint volt a cégtáblája, majd a pincébe került, végül bizonyára egy lomtalanítás áldozata lett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Meglepő fejlemények', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '701-revision-16', '', '', '2011-09-11 01:40:41', '2011-09-10 23:40:41', '', 701, 'http://oroszlanklub.com/?p=725', 0, 'revision', '', 0);
INSERT INTO `wp_posts` (`ID`, `post_author`, `post_date`, `post_date_gmt`, `post_content`, `post_title`, `post_excerpt`, `post_status`, `comment_status`, `ping_status`, `post_password`, `post_name`, `to_ping`, `pinged`, `post_modified`, `post_modified_gmt`, `post_content_filtered`, `post_parent`, `guid`, `menu_order`, `post_type`, `post_mime_type`, `comment_count`) VALUES
(727, 19, '2011-09-11 01:53:22', '2011-09-10 23:53:22', '<p style=\"text-align: justify;\">Mint köztudott, a házunkban működött úgy 140 éven keresztül az <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm\" target=\"_blank\">Arany Oroszlán Patika</a>, melynek berendezését 1953-ban a <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm\" target=\"_blank\">Kiscelli Múzeumba</a> szállították. A közelmúltban, amikor meg akartunk hívni egy muzeológust a Klubba, hogy előadást tartson a patikáról, nagy meglepetés ért bennünket. Kiderült, hogy a <a href=\"http://www.hvrg.com/budapest/budapest/kiscelli/kiscelli10.htm\" target=\"_blank\">korábban szépen összeállított kiállítást</a> bezárták, a bútorok éppen restaurálás, sőt feltárás alatt vannak, mert egy decemberi, biedermeier kiállításon bemutatják őket. Erre a <a href=\"http://www.btm.hu/fooldal/front.htm\" target=\"_blank\">Budapest Történeti Múzeumban</a>, a Várban kerül sor.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Nagy örömmel vette dr. Rostás Péter a múzeum igazgatója, aki a feltárást és restaurálást vezeti a jelentkezésünket, és hamarosan a múzeumban találkoztunk, hogy minden apró információt átadjunk, amelyekkel a rekonstruálást segíthetjük.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Édesapám gyakran tanult az egyik helyiségben, mert az édesanyja évekig pénztáros, illetve gyógyszerkészítő volt a patikában. <a href=\"http://con-spirito.hu/aop_by_jj/index.htm\" target=\"_blank\">Emlékezetből lerajzolta</a>, hogy milyen bútorok, hol helyezkedtek el. Összeszedtünk mindent, ami fellelhető volt a családban, és köze volt a patikához: Régi hirdetést, a patikus fotóját, egy igazolást, melyen a patikus a nagymama munkaidejét hitelesíti. Sajnos fényképet a bútorzatról nem találtunk.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[box]Ha van valakinek régi fotója bármiről, ami a házzal kapcsolatos, az épületről, a patikáról, arról, hogy kik laktak itt, annak nagyon örülnének a múzeumban.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A múzeumban úgy gondolták, hogy a patika, a bejárat Cukor utcai oldalán helyezkedett le, nem a Veres Pálné utca felől. Labor, raktárak, saját pince, méregszoba, pihenő az ügyeletes patikusnak, és az esetleg rosszul lett betegnek, mellékhelység, stb. tartozott az intézményhez.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_708\" align=\"alignleft\" width=\"226\" caption=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-708 \" title=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA-226x300.jpg\" alt=\"\" width=\"226\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">1939 talán júniusában nagy átalakítás történt a patikában, mely időpontot az asztalos feljegyzése bizonyítja az egyik szétbontott szekrényen. Az igazgató úr elmondta, hogy a <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Biedermeier\" target=\"_blank\">biedermeier</a> állapot visszaállítása a céljuk, ahogy a patikában használhatták. Korabeli fotó a bútorokról - mint említettük - nem készült. Amikor felvitték 1953-ban a Kiscelli Múzeumba, akkor sem dokumentálták, rajzolták le, mindössze a leltárba jegyezték be.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A meglepetésünkre az apró darabokra szétszedett (feltárt) bútorok sok érdekes dologról mesélnek. Ajtók, többszöri átépítések, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Balusztr%C3%A1d\" target=\"_blank\">balusztrád</a> nyomai adják fel a leckét a muzeológusoknak, hogy az eredeti állapotot megtalálják. Még egy perselyszerű nyílást is felfedeztek az egyik pulton, amely talán az aprópénz tárolására szolgált. Vajon milyen lehetett az eredeti lábazat, milyenek voltak a fiókok eredeti, fagombjai? Milyen lehetett a színvilága? Hogyan helyezkedtek el az egyes szekrények egymáshoz képest? - Talán decemberben megtudjuk.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A vizsgálódást a Papnövelde u.2-ben folytattuk. Először <a href=\"http://oroszlanklub.com/?p=519\" target=\"_blank\">Emmi nénit az optikust</a> látogattuk meg a Veres Pálné utcai üzletében, remélve, hogy érdekes dolgokat fog mondani (és persze meg akartuk Rostás Péternek mutatni a <a href=\"http://www.freeweb.hu/libaloptika/\" target=\"_blank\">Libál optika</a> bútorait is, hiszen ő a bútorok szakértője.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni elmondta, hogy vele szemben, a patika hátsó traktusában egy lezárt rész volt ahol a porokat állították össze, és itt volt a tablettázó gép is. A méregszekrényeket háromszoros kulccsal kellett zárni (a mérgek belül, a harmadik dobozban voltak).</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_712\" align=\"alignleft\" width=\"214\" caption=\"Emmi néni üzletében\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-712 \" title=\"Emmi néni üzletében\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA-214x300.jpg\" alt=\"\" width=\"214\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A kiszolgáló helyiségről annyit mondott, hogy nem sokkal a háború előtt újították fel a cseresznyefa bútort, és az asztalos el volt tőle ragadtatva. (A időpont megegyezik az asztalos 1939-es bejegyzésével.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Végül megnéztük az 1970-körül kialakított árkádot és a patika további, volt helyiségeit, és a pincét. Megpróbáltuk rekonstruálni a berendezés helyét. Az épület pontos méreteinek, szerkezetének rögzítése, Hild levéltári tervei, a szétszedett bútor méretei remélhetőleg választ adnak a felmerült kérdésekre. (A ház 40 évvel ezelőtti felújítása során rengeteg régi részlet eltűnt, ezért is körülményes a részletek tisztázása.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Érdeklődve várjuk a decemberi kiállítást különös tekintettel arra, hogy milyen formában látjuk viszont a híres patika berendezéseit. Ismételten kérünk mindenkit, akinek bármilyen információja van, megosztásával segítse dr. Rostás Péter és kollégái munkáját.</p>\r\n\r\n<h3 style=\"text-align: justify;\">További érdekességek:</h3>\r\nSajószentpéteri Szentpéteri Pál (aki mindenki csak gazdának titulált), talán Jármaitól vette át a patikát. Két lánya volt, akik szintén patikusnak tanultak. Márta a Jagelló úton lakott, az 59-es villamos ment el a házuk előtt. A kisebbik lány, a Gabi 22-23 éves korában meghalt.\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A patikában dolgozott egy kétméteres, zsidó gyógyszerész, akit mindenki csak \"Lóbőrnek\" nevezett. Nagyon rendes ember volt, rég óta dolgozott a patikában, de a nyilasok elvitték. Utána került a patikába Éva néni, aki egy szalkszentmártoni gyógyszerész családból származott.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_713\" align=\"alignright\" width=\"300\" caption=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-713 \" title=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA-300x225.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"225\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A gyógyszereket itt készítették. Általában a tulajdonos patikuson kívül egy gyógyszerész és két kisegítő - a pénztáros és a laboráns, akik naponta váltották egymást - dolgozott a patikában.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A közelben lakott <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Kar%C3%A1dy_Katalin\" target=\"_blank\">Karády Katalin</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/J%C3%A1vor_P%C3%A1l\" target=\"_blank\">Jávor Pál</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Ajtay_Andor\" target=\"_blank\">Ajtay Andor</a>. Jávor és Ajtai rendszeresen megfordultak a patikában, Karády nem, ő az öccseit küldte maga helyett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Volt a patikában az ablak előtt egy nagy mérleg, amelyen 10 fillér (borravalóért) lehetett méredzkedni. Minden reggel nyitás után pár perccel megjelent <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Perczel_Zita\" target=\"_blank\">Perczel Zita</a>, hogy a súlyát (mindig ugyan abban a ruhában) ellenőrizze.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Itt lakott egy Nagy nevű, híres kárpitos, a Stühmer gyár igazgatója, Buzáné földművelésügyi miniszter felesége, és a házban volt Szőnyiék fűszerüzlete, akik az üzlet mögött laktak.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_721\" align=\"alignright\" width=\"300\" caption=\"A munkálatok előtti állapot\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/?attachment_id=721\" rel=\"attachment wp-att-721\"><img class=\"size-medium wp-image-721\" title=\"A munkálatok előtti állapot\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/dsd_1995-300x200.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"200\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni részletesen elmondta, hogy kanyarodott a Veres Pálné és a Papnövelde utca között a villamos: egy <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/BESZK%C3%81RT#T.C3.B6rekv.C3.A9sek_az_integr.C3.A1ci.C3.B3_fel.C3.A9\" target=\"_blank\">BESZKÁRT</a>-os irányította egy piros zászlóval, felette egy nagy tükörrel, az egymással szemben közlekedő villamosokat, mert annyira közel vezették a sínt, hogy ha nem figyelnek, egymásba ütköztek volna. A villamosok az Orczy tér felől, Budára jártak, soha nem volt baleset. Mindössze egy kiskutya szorult a villamos és a járda közé.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A Királyi Pál utcában a győri papoknak volt tejüzeme, ahol hatalmas ementáli sajtokat készítettek. A háború alatt főleg gyalog lehetett járni, és lovas kocsival szállították a tejet. .</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A házban volt Pivarcsi Fülöp (úri és papi) szabósága nem tudjuk, mikor került oda. Az 50-es években még kint volt a cégtáblája, majd a pincébe került, végül bizonyára egy lomtalanítás áldozata lett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Meglepő fejlemények', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '701-revision-18', '', '', '2011-09-11 01:53:22', '2011-09-10 23:53:22', '', 701, 'http://oroszlanklub.com/?p=727', 0, 'revision', '', 0),
(728, 19, '2011-09-11 20:10:09', '2011-09-11 18:10:09', '<p style=\"text-align: justify;\">Mint köztudott, a házunkban működött úgy 140 éven keresztül az <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm\" target=\"_blank\">Arany Oroszlán Patika</a>, melynek berendezését 1953-ban a <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm\" target=\"_blank\">Kiscelli Múzeumba</a> szállították. A közelmúltban, amikor meg akartunk hívni egy muzeológust a Klubba, hogy előadást tartson a patikáról, nagy meglepetés ért bennünket. Kiderült, hogy a <a href=\"http://www.hvrg.com/budapest/budapest/kiscelli/kiscelli10.htm\" target=\"_blank\">korábban szépen összeállított kiállítást</a> bezárták, a bútorok éppen restaurálás, sőt feltárás alatt vannak, mert egy decemberi, biedermeier kiállításon bemutatják őket. Erre a <a href=\"http://www.btm.hu/fooldal/front.htm\" target=\"_blank\">Budapest Történeti Múzeumban</a>, a Várban kerül sor.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Nagy örömmel vette dr. Rostás Péter a múzeum igazgatója, aki a feltárást és restaurálást vezeti a jelentkezésünket, és hamarosan a múzeumban találkoztunk, hogy minden apró információt átadjunk, amelyekkel a rekonstruálást segíthetjük.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Édesapám gyakran tanult az egyik helyiségben, mert az édesanyja évekig pénztáros, illetve gyógyszerkészítő volt a patikában. <a href=\"http://con-spirito.hu/aop_by_jj/index.htm\" target=\"_blank\">Emlékezetből lerajzolta</a>, hogy milyen bútorok, hol helyezkedtek el. Összeszedtünk mindent, ami fellelhető volt a családban, és köze volt a patikához: Régi hirdetést, a patikus fotóját, egy igazolást, melyen a patikus a nagymama munkaidejét hitelesíti. Sajnos fényképet a bútorzatról nem találtunk.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[box]Ha van valakinek régi fotója bármiről, ami a házzal kapcsolatos, az épületről, a patikáról, arról, hogy kik laktak itt, annak nagyon örülnének a múzeumban.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A múzeumban úgy gondolták, hogy a patika, a bejárat Cukor utcai oldalán helyezkedett le, nem a Veres Pálné utca felől. Labor, raktárak, saját pince, méregszoba, pihenő az ügyeletes patikusnak, és az esetleg rosszul lett betegnek, mellékhelység, stb. tartozott az intézményhez.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_708\" align=\"alignleft\" width=\"226\" caption=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-708 \" title=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA-226x300.jpg\" alt=\"\" width=\"226\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">1939 talán júniusában nagy átalakítás történt a patikában, mely időpontot az asztalos feljegyzése bizonyítja az egyik szétbontott szekrényen. Az igazgató úr elmondta, hogy a <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Biedermeier\" target=\"_blank\">biedermeier</a> állapot visszaállítása a céljuk, ahogy a patikában használhatták. Korabeli fotó a bútorokról - mint említettük - nem készült. Amikor felvitték 1953-ban a Kiscelli Múzeumba, akkor sem dokumentálták, rajzolták le, mindössze a leltárba jegyezték be.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A meglepetésünkre az apró darabokra szétszedett (feltárt) bútorok sok érdekes dologról mesélnek. Ajtók, többszöri átépítések, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Balusztr%C3%A1d\" target=\"_blank\">balusztrád</a> nyomai adják fel a leckét a muzeológusoknak, hogy az eredeti állapotot megtalálják. Még egy perselyszerű nyílást is felfedeztek az egyik pulton, amely talán az aprópénz tárolására szolgált. Vajon milyen lehetett az eredeti lábazat, milyenek voltak a fiókok eredeti fagombjai? Milyen lehetett a színvilága? Hogyan helyezkedtek el az egyes szekrények egymáshoz képest? - Talán decemberben megtudjuk.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A vizsgálódást a Papnövelde u.2-ben folytattuk. Először <a href=\"http://oroszlanklub.com/?p=519\" target=\"_blank\">Emmi nénit, az optikust</a> látogattuk meg a Veres Pálné utcai üzletében, remélve, hogy érdekes dolgokat fog mondani (és persze meg akartuk Rostás Péternek mutatni a <a href=\"http://www.freeweb.hu/libaloptika/\" target=\"_blank\">Libál optika</a> bútorait is, hiszen ő a bútorok szakértője.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni elmondta, hogy vele szemben, a patika hátsó traktusában egy lezárt rész volt ahol a porokat állították össze, és itt volt a tablettázó is. A méregszekrényeket háromszoros kulccsal kellett zárni (a mérgek belül, a harmadik dobozban voltak).</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_712\" align=\"alignleft\" width=\"214\" caption=\"Emmi néni üzletében\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-712 \" title=\"Emmi néni üzletében\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA-214x300.jpg\" alt=\"\" width=\"214\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A kiszolgáló helyiségről annyit mondott, hogy nem sokkal a háború előtt újították fel a cseresznyefa bútort, és az asztalos el volt tőle ragadtatva. (A időpont megegyezik az asztalos 1939-es bejegyzésével.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Végül megnéztük a patika eredeti helyét, az 1970-körül kialakított árkádot és a patika további, volt helyiségeit, valamint a pincét. Megpróbáltuk rekonstruálni a bútorok helyét. Az épület pontos méreteinek, szerkezetének rögzítése, <a href=\"http://con-spirito.hu/HILDRAJZOK/index.htm\" target=\"_blank\">Hild levéltári tervei</a>, a szétszedett bútor méretei remélhetőleg választ adnak a felmerült kérdésekre. (A ház 40 évvel ezelőtti felújítása során rengeteg régi részlet eltűnt, ezért is körülményes a részletek tisztázása.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Érdeklődve várjuk a decemberi kiállítást különös tekintettel arra, hogy milyen formában látjuk viszont a híres patika berendezéseit. Ismételten kérünk mindenkit, akinek bármilyen információja van, megosztásával segítse dr. Rostás Péter és kollégái munkáját.</p>\r\n\r\n<h3 style=\"text-align: justify;\">További érdekességek:</h3>\r\nSajószentpéteri Szentpéteri Pál (aki mindenki csak \"gazdának\" titulált), talán Jármaitól vette át a patikát. Két lánya volt, akik szintén patikusnak tanultak. Márta (és a család) valahol a Jagelló út 40 körül lakott, az 59-es villamos ment el a házuk előtt. A kisebbik lány, a Gabi 22-23 éves korában meghalt.\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A patikában dolgozott egy kétméteres, zsidó gyógyszerész, akit mindenki csak \"Lóbőrnek\" nevezett. Nagyon rendes ember volt, rég óta dolgozott a patikában, de a nyilasok elvitték. Utána került a patikába Éva néni, aki egy szalkszentmártoni gyógyszerész családból származott.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_713\" align=\"alignright\" width=\"300\" caption=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-713 \" title=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA-300x225.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"225\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A gyógyszereket itt készítették. Általában a tulajdonos patikuson kívül egy gyógyszerész és két kisegítő - a pénztáros és a laboráns, akik naponta váltották egymást - dolgozott a patikában.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A közelben lakott <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Kar%C3%A1dy_Katalin\" target=\"_blank\">Karády Katalin</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/J%C3%A1vor_P%C3%A1l\" target=\"_blank\">Jávor Pál</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Ajtay_Andor\" target=\"_blank\">Ajtay Andor</a>. Jávor és Ajtai rendszeresen megfordultak a patikában, Karády nem, ő az öccseit küldte maga helyett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Volt a patikában az ablak előtt egy nagy mérleg, amelyen 10 fillér (borravalóért) lehetett méredzkedni. Minden reggel nyitás után pár perccel megjelent <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Perczel_Zita\" target=\"_blank\">Perczel Zita</a>, hogy a súlyát (mindig ugyan abban a ruhában) ellenőrizze.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Itt lakott egy Nagy nevű, híres kárpitos, a Stühmer gyár igazgatója, Buzáné földművelésügyi miniszter felesége, és a házban volt Szőnyiék fűszerüzlete, akik az üzlet mögött laktak.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_721\" align=\"alignright\" width=\"300\" caption=\"A munkálatok előtti állapot\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/?attachment_id=721\" rel=\"attachment wp-att-721\"><img class=\"size-medium wp-image-721\" title=\"A munkálatok előtti állapot\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/dsd_1995-300x200.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"200\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni részletesen elmondta, hogy kanyarodott a Veres Pálné és a Papnövelde utca között a villamos: egy <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/BESZK%C3%81RT#T.C3.B6rekv.C3.A9sek_az_integr.C3.A1ci.C3.B3_fel.C3.A9\" target=\"_blank\">BESZKÁRT</a>-os irányította egy piros zászlóval, felette egy nagy tükörrel, az egymással szemben közlekedő villamosokat, mert annyira közel vezették a sínt, hogy ha nem figyelnek, egymásba ütköztek volna. A villamosok az Orczy tér felől, Budára jártak, soha nem volt baleset. Mindössze egy kiskutya szorult a villamos és a járda közé.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A Királyi Pál utcában a győri papoknak volt tejüzeme, ahol hatalmas ementáli sajtokat készítettek. A háború alatt főleg gyalog lehetett járni, és lovas kocsival szállították a tejet. .</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A házban volt Pivarcsi Fülöp (úri és papi) szabósága nem tudjuk, mikor került oda. Az 50-es években még kint volt a cégtáblája, majd a pincébe került, végül bizonyára egy lomtalanítás áldozata lett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Meglepő fejlemények', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '701-revision-19', '', '', '2011-09-11 20:10:09', '2011-09-11 18:10:09', '', 701, 'http://oroszlanklub.com/?p=728', 0, 'revision', '', 0),
(729, 19, '2011-09-11 20:13:30', '2011-09-11 18:13:30', '', 'Jeney Jenő', 'Jeney Jenő, aki sokszor megfordult a patikában', 'inherit', 'open', 'open', '', 'dsc_1046_1071_1', '', '', '2011-09-11 20:13:30', '2011-09-11 18:13:30', '', 701, 'http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSC_1046_1071_1.jpg', 0, 'attachment', 'image/jpeg', 0),
(730, 19, '2011-09-11 20:10:10', '2011-09-11 18:10:10', '<p style=\"text-align: justify;\">Mint köztudott, a házunkban működött úgy 140 éven keresztül az <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm\" target=\"_blank\">Arany Oroszlán Patika</a>, melynek berendezését 1953-ban a <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm\" target=\"_blank\">Kiscelli Múzeumba</a> szállították. A közelmúltban, amikor meg akartunk hívni egy muzeológust a Klubba, hogy előadást tartson a patikáról, nagy meglepetés ért bennünket. Kiderült, hogy a <a href=\"http://www.hvrg.com/budapest/budapest/kiscelli/kiscelli10.htm\" target=\"_blank\">korábban szépen összeállított kiállítást</a> bezárták, a bútorok éppen restaurálás, sőt feltárás alatt vannak, mert egy decemberi, biedermeier kiállításon bemutatják őket. Erre a <a href=\"http://www.btm.hu/fooldal/front.htm\" target=\"_blank\">Budapest Történeti Múzeumban</a>, a Várban kerül sor.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Nagy örömmel vette dr. Rostás Péter a múzeum igazgatója, aki a feltárást és restaurálást vezeti a jelentkezésünket, és hamarosan a múzeumban találkoztunk, hogy minden apró információt átadjunk, amelyekkel a rekonstruálást segíthetjük.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Édesapám gyakran tanult az egyik helyiségben, mert az édesanyja évekig pénztáros, illetve gyógyszerkészítő volt a patikában. <a href=\"http://con-spirito.hu/aop_by_jj/index.htm\" target=\"_blank\">Emlékezetből lerajzolta</a>, hogy milyen bútorok, hol helyezkedtek el. Összeszedtünk mindent, ami fellelhető volt a családban, és köze volt a patikához: Régi hirdetést, a patikus fotóját, egy igazolást, melyen a patikus a nagymama munkaidejét hitelesíti. Sajnos fényképet a bútorzatról nem találtunk.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[box]Ha van valakinek régi fotója bármiről, ami a házzal kapcsolatos, az épületről, a patikáról, arról, hogy kik laktak itt, annak nagyon örülnének a múzeumban.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A múzeumban úgy gondolták, hogy a patika, a bejárat Cukor utcai oldalán helyezkedett le, nem a Veres Pálné utca felől. Labor, raktárak, saját pince, méregszoba, pihenő az ügyeletes patikusnak, és az esetleg rosszul lett betegnek, mellékhelység, stb. tartozott az intézményhez.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_708\" align=\"alignleft\" width=\"226\" caption=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-708 \" title=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA-226x300.jpg\" alt=\"\" width=\"226\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">1939 talán júniusában nagy átalakítás történt a patikában, mely időpontot az asztalos feljegyzése bizonyítja az egyik szétbontott szekrényen. Az igazgató úr elmondta, hogy a <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Biedermeier\" target=\"_blank\">biedermeier</a> állapot visszaállítása a céljuk, ahogy a patikában használhatták. Korabeli fotó a bútorokról - mint említettük - nem készült. Amikor felvitték 1953-ban a Kiscelli Múzeumba, akkor sem dokumentálták, rajzolták le, mindössze a leltárba jegyezték be.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A meglepetésünkre az apró darabokra szétszedett (feltárt) bútorok sok érdekes dologról mesélnek. Ajtók, többszöri átépítések, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Balusztr%C3%A1d\" target=\"_blank\">balusztrád</a> nyomai adják fel a leckét a muzeológusoknak, hogy az eredeti állapotot megtalálják. Még egy perselyszerű nyílást is felfedeztek az egyik pulton, amely talán az aprópénz tárolására szolgált. Vajon milyen lehetett az eredeti lábazat, milyenek voltak a fiókok eredeti fagombjai? Milyen lehetett a színvilága? Hogyan helyezkedtek el az egyes szekrények egymáshoz képest? - Talán decemberben megtudjuk.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A vizsgálódást a Papnövelde u.2-ben folytattuk. Először <a href=\"http://oroszlanklub.com/?p=519\" target=\"_blank\">Emmi nénit, az optikust</a> látogattuk meg a Veres Pálné utcai üzletében, remélve, hogy érdekes dolgokat fog mondani (és persze meg akartuk Rostás Péternek mutatni a <a href=\"http://www.freeweb.hu/libaloptika/\" target=\"_blank\">Libál optika</a> bútorait is, hiszen ő a bútorok szakértője.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni elmondta, hogy vele szemben, a patika hátsó traktusában egy lezárt rész volt ahol a porokat állították össze, és itt volt a tablettázó is. A méregszekrényeket háromszoros kulccsal kellett zárni (a mérgek belül, a harmadik dobozban voltak).</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_712\" align=\"alignleft\" width=\"214\" caption=\"Emmi néni üzletében\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-712 \" title=\"Emmi néni üzletében\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA-214x300.jpg\" alt=\"\" width=\"214\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A kiszolgáló helyiségről annyit mondott, hogy nem sokkal a háború előtt újították fel a cseresznyefa bútort, és az asztalos el volt tőle ragadtatva. (A időpont megegyezik az asztalos 1939-es bejegyzésével.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Végül megnéztük a patika eredeti helyét, az 1970-körül kialakított árkádot és a patika további, volt helyiségeit, valamint a pincét. Megpróbáltuk rekonstruálni a bútorok helyét. Az épület pontos méreteinek, szerkezetének rögzítése, <a href=\"http://con-spirito.hu/HILDRAJZOK/index.htm\" target=\"_blank\">Hild levéltári tervei</a>, a szétszedett bútor méretei remélhetőleg választ adnak a felmerült kérdésekre. (A ház 40 évvel ezelőtti felújítása során rengeteg régi részlet eltűnt, ezért is körülményes a részletek tisztázása.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Érdeklődve várjuk a decemberi kiállítást különös tekintettel arra, hogy milyen formában látjuk viszont a híres patika berendezéseit. Ismételten kérünk mindenkit, akinek bármilyen információja van, megosztásával segítse dr. Rostás Péter és kollégái munkáját.</p>\r\n\r\n<h3 style=\"text-align: justify;\">További érdekességek:</h3>\r\nSajószentpéteri Szentpéteri Pál (aki mindenki csak \"gazdának\" titulált), talán Jármaitól vette át a patikát. Két lánya volt, akik szintén patikusnak tanultak. Márta (és a család) valahol a Jagelló út 40 körül lakott, az 59-es villamos ment el a házuk előtt. A kisebbik lány, a Gabi 22-23 éves korában meghalt.\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A patikában dolgozott egy kétméteres, zsidó gyógyszerész, akit mindenki csak \"Lóbőrnek\" nevezett. Nagyon rendes ember volt, rég óta dolgozott a patikában, de a nyilasok elvitték. Utána került a patikába Éva néni, aki egy szalkszentmártoni gyógyszerész családból származott.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_713\" align=\"alignright\" width=\"300\" caption=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-713 \" title=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA-300x225.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"225\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A gyógyszereket itt készítették. Általában a tulajdonos patikuson kívül egy gyógyszerész és két kisegítő - a pénztáros és a laboráns, akik naponta váltották egymást - dolgozott a patikában.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A közelben lakott <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Kar%C3%A1dy_Katalin\" target=\"_blank\">Karády Katalin</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/J%C3%A1vor_P%C3%A1l\" target=\"_blank\">Jávor Pál</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Ajtay_Andor\" target=\"_blank\">Ajtay Andor</a>. Jávor és Ajtai rendszeresen megfordultak a patikában, Karády nem, ő az öccseit küldte maga helyett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Volt a patikában az ablak előtt egy nagy mérleg, amelyen 10 fillér (borravalóért) lehetett méredzkedni. Minden reggel nyitás után pár perccel megjelent <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Perczel_Zita\" target=\"_blank\">Perczel Zita</a>, hogy a súlyát (mindig ugyan abban a ruhában) ellenőrizze.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Itt lakott egy Nagy nevű, híres kárpitos, a Stühmer gyár igazgatója, Buzáné földművelésügyi miniszter felesége, és a házban volt Szőnyiék fűszerüzlete, akik az üzlet mögött laktak.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_721\" align=\"alignright\" width=\"300\" caption=\"A munkálatok előtti állapot\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/?attachment_id=721\" rel=\"attachment wp-att-721\"><img class=\"size-medium wp-image-721\" title=\"A munkálatok előtti állapot\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/dsd_1995-300x200.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"200\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni részletesen elmondta, hogy kanyarodott a Veres Pálné és a Papnövelde utca között a villamos: egy <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/BESZK%C3%81RT#T.C3.B6rekv.C3.A9sek_az_integr.C3.A1ci.C3.B3_fel.C3.A9\" target=\"_blank\">BESZKÁRT</a>-os irányította egy piros zászlóval, felette egy nagy tükörrel, az egymással szemben közlekedő villamosokat, mert annyira közel vezették a sínt, hogy ha nem figyelnek, egymásba ütköztek volna. A villamosok az Orczy tér felől, Budára jártak, soha nem volt baleset. Mindössze egy kiskutya szorult a villamos és a járda közé.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A Királyi Pál utcában a győri papoknak volt tejüzeme, ahol hatalmas ementáli sajtokat készítettek. A háború alatt főleg gyalog lehetett járni, és lovas kocsival szállították a tejet. .</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A házban volt Pivarcsi Fülöp (úri és papi) szabósága nem tudjuk, mikor került oda. Az 50-es években még kint volt a cégtáblája, majd a pincébe került, végül bizonyára egy lomtalanítás áldozata lett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Meglepő fejlemények', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '701-revision-20', '', '', '2011-09-11 20:10:10', '2011-09-11 18:10:10', '', 701, 'http://oroszlanklub.com/?p=730', 0, 'revision', '', 0),
(731, 19, '2011-09-11 20:14:33', '2011-09-11 18:14:33', '<p style=\"text-align: justify;\">Mint köztudott, a házunkban működött úgy 140 éven keresztül az <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm\" target=\"_blank\">Arany Oroszlán Patika</a>, melynek berendezését 1953-ban a <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm\" target=\"_blank\">Kiscelli Múzeumba</a> szállították. A közelmúltban, amikor meg akartunk hívni egy muzeológust a Klubba, hogy előadást tartson a patikáról, nagy meglepetés ért bennünket. Kiderült, hogy a <a href=\"http://www.hvrg.com/budapest/budapest/kiscelli/kiscelli10.htm\" target=\"_blank\">korábban szépen összeállított kiállítást</a> bezárták, a bútorok éppen restaurálás, sőt feltárás alatt vannak, mert egy decemberi, biedermeier kiállításon bemutatják őket. Erre a <a href=\"http://www.btm.hu/fooldal/front.htm\" target=\"_blank\">Budapest Történeti Múzeumban</a>, a Várban kerül sor.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Nagy örömmel vette dr. Rostás Péter a múzeum igazgatója, aki a feltárást és restaurálást vezeti a jelentkezésünket, és hamarosan a múzeumban találkoztunk, hogy minden apró információt átadjunk, amelyekkel a rekonstruálást segíthetjük.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Édesapám gyakran tanult az egyik helyiségben, mert az édesanyja évekig pénztáros, illetve gyógyszerkészítő volt a patikában. <a href=\"http://con-spirito.hu/aop_by_jj/index.htm\" target=\"_blank\">Emlékezetből lerajzolta</a>, hogy milyen bútorok, hol helyezkedtek el. Összeszedtünk mindent, ami fellelhető volt a családban, és köze volt a patikához: Régi hirdetést, a patikus fotóját, egy igazolást, melyen a patikus a nagymama munkaidejét hitelesíti. Sajnos fényképet a bútorzatról nem találtunk.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[box]Ha van valakinek régi fotója bármiről, ami a házzal kapcsolatos, az épületről, a patikáról, arról, hogy kik laktak itt, annak nagyon örülnének a múzeumban.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A múzeumban úgy gondolták, hogy a patika, a bejárat Cukor utcai oldalán helyezkedett le, nem a Veres Pálné utca felől. Labor, raktárak, saját pince, méregszoba, pihenő az ügyeletes patikusnak, és az esetleg rosszul lett betegnek, mellékhelység, stb. tartozott az intézményhez.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_708\" align=\"alignleft\" width=\"226\" caption=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-708 \" title=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA-226x300.jpg\" alt=\"\" width=\"226\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">1939 talán júniusában nagy átalakítás történt a patikában, mely időpontot az asztalos feljegyzése bizonyítja az egyik szétbontott szekrényen. Az igazgató úr elmondta, hogy a <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Biedermeier\" target=\"_blank\">biedermeier</a> állapot visszaállítása a céljuk, ahogy a patikában használhatták. Korabeli fotó a bútorokról - mint említettük - nem készült. Amikor felvitték 1953-ban a Kiscelli Múzeumba, akkor sem dokumentálták, rajzolták le, mindössze a leltárba jegyezték be.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A meglepetésünkre az apró darabokra szétszedett (feltárt) bútorok sok érdekes dologról mesélnek. Ajtók, többszöri átépítések, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Balusztr%C3%A1d\" target=\"_blank\">balusztrád</a> nyomai adják fel a leckét a muzeológusoknak, hogy az eredeti állapotot megtalálják. Még egy perselyszerű nyílást is felfedeztek az egyik pulton, amely talán az aprópénz tárolására szolgált. Vajon milyen lehetett az eredeti lábazat, milyenek voltak a fiókok eredeti fagombjai? Milyen lehetett a színvilága? Hogyan helyezkedtek el az egyes szekrények egymáshoz képest? - Talán decemberben megtudjuk.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_729\" align=\"alignright\" width=\"224\" caption=\"Jeney Jenő, aki sokszor megfordult a patikában\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/?attachment_id=729\" rel=\"attachment wp-att-729\"><img class=\"size-medium wp-image-729\" title=\"Jeney Jenő\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSC_1046_1071_1-224x300.jpg\" alt=\"\" width=\"224\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A vizsgálódást a Papnövelde u.2-ben folytattuk. Először <a href=\"http://oroszlanklub.com/?p=519\" target=\"_blank\">Emmi nénit, az optikust</a> látogattuk meg a Veres Pálné utcai üzletében, remélve, hogy érdekes dolgokat fog mondani (és persze meg akartuk Rostás Péternek mutatni a <a href=\"http://www.freeweb.hu/libaloptika/\" target=\"_blank\">Libál optika</a> bútorait is, hiszen ő a bútorok szakértője.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni elmondta, hogy vele szemben, a patika hátsó traktusában egy lezárt rész volt ahol a porokat állították össze, és itt volt a tablettázó is. A méregszekrényeket háromszoros kulccsal kellett zárni (a mérgek belül, a harmadik dobozban voltak).</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_712\" align=\"alignleft\" width=\"214\" caption=\"Emmi néni üzletében\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-712 \" title=\"Emmi néni üzletében\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA-214x300.jpg\" alt=\"\" width=\"214\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A kiszolgáló helyiségről annyit mondott, hogy nem sokkal a háború előtt újították fel a cseresznyefa bútort, és az asztalos el volt tőle ragadtatva. (A időpont megegyezik az asztalos 1939-es bejegyzésével.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Végül megnéztük a patika eredeti helyét, az 1970-körül kialakított árkádot és a patika további, volt helyiségeit, valamint a pincét. Megpróbáltuk rekonstruálni a bútorok helyét. Az épület pontos méreteinek, szerkezetének rögzítése, <a href=\"http://con-spirito.hu/HILDRAJZOK/index.htm\" target=\"_blank\">Hild levéltári tervei</a>, a szétszedett bútor méretei remélhetőleg választ adnak a felmerült kérdésekre. (A ház 40 évvel ezelőtti felújítása során rengeteg régi részlet eltűnt, ezért is körülményes a részletek tisztázása.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Érdeklődve várjuk a decemberi kiállítást különös tekintettel arra, hogy milyen formában látjuk viszont a híres patika berendezéseit. Ismételten kérünk mindenkit, akinek bármilyen információja van, megosztásával segítse dr. Rostás Péter és kollégái munkáját.</p>\r\n\r\n<h3 style=\"text-align: justify;\">További érdekességek:</h3>\r\nSajószentpéteri Szentpéteri Pál (aki mindenki csak \"gazdának\" titulált), talán Jármaitól vette át a patikát. Két lánya volt, akik szintén patikusnak tanultak. Márta (és a család) valahol a Jagelló út 40 körül lakott, az 59-es villamos ment el a házuk előtt. A kisebbik lány, a Gabi 22-23 éves korában meghalt.\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A patikában dolgozott egy kétméteres, zsidó gyógyszerész, akit mindenki csak \"Lóbőrnek\" nevezett. Nagyon rendes ember volt, rég óta dolgozott a patikában, de a nyilasok elvitték. Utána került a patikába Éva néni, aki egy szalkszentmártoni gyógyszerész családból származott.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_713\" align=\"alignright\" width=\"300\" caption=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-713 \" title=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA-300x225.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"225\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A gyógyszereket itt készítették. Általában a tulajdonos patikuson kívül egy gyógyszerész és két kisegítő - a pénztáros és a laboráns, akik naponta váltották egymást - dolgozott a patikában.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A közelben lakott <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Kar%C3%A1dy_Katalin\" target=\"_blank\">Karády Katalin</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/J%C3%A1vor_P%C3%A1l\" target=\"_blank\">Jávor Pál</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Ajtay_Andor\" target=\"_blank\">Ajtay Andor</a>. Jávor és Ajtai rendszeresen megfordultak a patikában, Karády nem, ő az öccseit küldte maga helyett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Volt a patikában az ablak előtt egy nagy mérleg, amelyen 10 fillér (borravalóért) lehetett méredzkedni. Minden reggel nyitás után pár perccel megjelent <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Perczel_Zita\" target=\"_blank\">Perczel Zita</a>, hogy a súlyát (mindig ugyan abban a ruhában) ellenőrizze.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Itt lakott egy Nagy nevű, híres kárpitos, a Stühmer gyár igazgatója, Buzáné földművelésügyi miniszter felesége, és a házban volt Szőnyiék fűszerüzlete, akik az üzlet mögött laktak.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_721\" align=\"alignright\" width=\"300\" caption=\"A munkálatok előtti állapot\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/?attachment_id=721\" rel=\"attachment wp-att-721\"><img class=\"size-medium wp-image-721\" title=\"A munkálatok előtti állapot\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/dsd_1995-300x200.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"200\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni részletesen elmondta, hogy kanyarodott a Veres Pálné és a Papnövelde utca között a villamos: egy <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/BESZK%C3%81RT#T.C3.B6rekv.C3.A9sek_az_integr.C3.A1ci.C3.B3_fel.C3.A9\" target=\"_blank\">BESZKÁRT</a>-os irányította egy piros zászlóval, felette egy nagy tükörrel, az egymással szemben közlekedő villamosokat, mert annyira közel vezették a sínt, hogy ha nem figyelnek, egymásba ütköztek volna. A villamosok az Orczy tér felől, Budára jártak, soha nem volt baleset. Mindössze egy kiskutya szorult a villamos és a járda közé.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A Királyi Pál utcában a győri papoknak volt tejüzeme, ahol hatalmas ementáli sajtokat készítettek. A háború alatt főleg gyalog lehetett járni, és lovas kocsival szállították a tejet. .</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A házban volt Pivarcsi Fülöp (úri és papi) szabósága nem tudjuk, mikor került oda. Az 50-es években még kint volt a cégtáblája, majd a pincébe került, végül bizonyára egy lomtalanítás áldozata lett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Meglepő fejlemények', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '701-revision-21', '', '', '2011-09-11 20:14:33', '2011-09-11 18:14:33', '', 701, 'http://oroszlanklub.com/?p=731', 0, 'revision', '', 0),
(931, 19, '2011-10-28 00:23:47', '2011-10-27 22:23:47', '', 'Székács István', '', 'inherit', 'open', 'open', '', 'dsf_25567_01_ja', '', '', '2011-10-28 00:23:47', '2011-10-27 22:23:47', '', 243, 'http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_25567_01_JA.jpg', 0, 'attachment', 'image/jpeg', 0),
(932, 19, '2011-10-28 00:26:51', '2011-10-27 22:26:51', '', 'Baglyas Gyuri', '', 'inherit', 'open', 'open', '', 'dsf_25571_01_ja', '', '', '2011-10-28 00:26:51', '2011-10-27 22:26:51', '', 243, 'http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_25571_01_JA.jpg', 0, 'attachment', 'image/jpeg', 0);
INSERT INTO `wp_posts` (`ID`, `post_author`, `post_date`, `post_date_gmt`, `post_content`, `post_title`, `post_excerpt`, `post_status`, `comment_status`, `ping_status`, `post_password`, `post_name`, `to_ping`, `pinged`, `post_modified`, `post_modified_gmt`, `post_content_filtered`, `post_parent`, `guid`, `menu_order`, `post_type`, `post_mime_type`, `comment_count`) VALUES
(735, 19, '2011-09-11 20:14:34', '2011-09-11 18:14:34', '<p style=\"text-align: justify;\">Mint köztudott, a házunkban működött úgy 140 éven keresztül az <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm\" target=\"_blank\">Arany Oroszlán Patika</a>, melynek berendezését 1953-ban a <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm\" target=\"_blank\">Kiscelli Múzeumba</a> szállították. A közelmúltban, amikor meg akartunk hívni egy muzeológust a Klubba, hogy előadást tartson a patikáról, nagy meglepetés ért bennünket. Kiderült, hogy a <a href=\"http://www.hvrg.com/budapest/budapest/kiscelli/kiscelli10.htm\" target=\"_blank\">korábban szépen összeállított kiállítást</a> bezárták, a bútorok éppen restaurálás, sőt feltárás alatt vannak, mert egy decemberi, biedermeier kiállításon bemutatják őket. Erre a <a href=\"http://www.btm.hu/fooldal/front.htm\" target=\"_blank\">Budapest Történeti Múzeumban</a>, a Várban kerül sor.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Nagy örömmel vette dr. Rostás Péter a múzeum igazgatója, aki a feltárást és restaurálást vezeti a jelentkezésünket, és hamarosan a múzeumban találkoztunk, hogy minden apró információt átadjunk, amelyekkel a rekonstruálást segíthetjük.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Édesapám gyakran tanult az egyik helyiségben, mert az édesanyja évekig pénztáros, illetve gyógyszerkészítő volt a patikában. <a href=\"http://con-spirito.hu/aop_by_jj/index.htm\" target=\"_blank\">Emlékezetből lerajzolta</a>, hogy milyen bútorok, hol helyezkedtek el. Összeszedtünk mindent, ami fellelhető volt a családban, és köze volt a patikához: Régi hirdetést, a patikus fotóját, egy igazolást, melyen a patikus a nagymama munkaidejét hitelesíti. Sajnos fényképet a bútorzatról nem találtunk.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[box]Ha van valakinek régi fotója bármiről, ami a házzal kapcsolatos, az épületről, a patikáról, arról, hogy kik laktak itt, annak nagyon örülnének a múzeumban.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A múzeumban úgy gondolták, hogy a patika, a bejárat Cukor utcai oldalán helyezkedett le, nem a Veres Pálné utca felől. Labor, raktárak, saját pince, méregszoba, pihenő az ügyeletes patikusnak, és az esetleg rosszul lett betegnek, mellékhelység, stb. tartozott az intézményhez.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_708\" align=\"alignleft\" width=\"226\" caption=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-708 \" title=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA-226x300.jpg\" alt=\"\" width=\"226\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">1939 talán júniusában nagy átalakítás történt a patikában, mely időpontot az asztalos feljegyzése bizonyítja az egyik szétbontott szekrényen. Az igazgató úr elmondta, hogy a <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Biedermeier\" target=\"_blank\">biedermeier</a> állapot visszaállítása a céljuk, ahogy a patikában használhatták. Korabeli fotó a bútorokról - mint említettük - nem készült. Amikor felvitték 1953-ban a Kiscelli Múzeumba, akkor sem dokumentálták, rajzolták le, mindössze a leltárba jegyezték be.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A meglepetésünkre az apró darabokra szétszedett (feltárt) bútorok sok érdekes dologról mesélnek. Ajtók, többszöri átépítések, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Balusztr%C3%A1d\" target=\"_blank\">balusztrád</a> nyomai adják fel a leckét a muzeológusoknak, hogy az eredeti állapotot megtalálják. Még egy perselyszerű nyílást is felfedeztek az egyik pulton, amely talán az aprópénz tárolására szolgált. Vajon milyen lehetett az eredeti lábazat, milyenek voltak a fiókok eredeti fagombjai? Milyen lehetett a színvilága? Hogyan helyezkedtek el az egyes szekrények egymáshoz képest? - Talán decemberben megtudjuk.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_729\" align=\"alignright\" width=\"224\" caption=\"Jeney Jenő, aki sokszor megfordult a patikában\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/?attachment_id=729\" rel=\"attachment wp-att-729\"><img class=\"size-medium wp-image-729\" title=\"Jeney Jenő\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSC_1046_1071_1-224x300.jpg\" alt=\"\" width=\"224\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A vizsgálódást a Papnövelde u.2-ben folytattuk. Először <a href=\"http://oroszlanklub.com/?p=519\" target=\"_blank\">Emmi nénit, az optikust</a> látogattuk meg a Veres Pálné utcai üzletében, remélve, hogy érdekes dolgokat fog mondani (és persze meg akartuk Rostás Péternek mutatni a <a href=\"http://www.freeweb.hu/libaloptika/\" target=\"_blank\">Libál optika</a> bútorait is, hiszen ő a bútorok szakértője.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni elmondta, hogy vele szemben, a patika hátsó traktusában egy lezárt rész volt ahol a porokat állították össze, és itt volt a tablettázó is. A méregszekrényeket háromszoros kulccsal kellett zárni (a mérgek belül, a harmadik dobozban voltak).</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_712\" align=\"alignleft\" width=\"214\" caption=\"Emmi néni üzletében\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-712 \" title=\"Emmi néni üzletében\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA-214x300.jpg\" alt=\"\" width=\"214\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A kiszolgáló helyiségről annyit mondott, hogy nem sokkal a háború előtt újították fel a cseresznyefa bútort, és az asztalos el volt tőle ragadtatva. (A időpont megegyezik az asztalos 1939-es bejegyzésével.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Végül megnéztük a patika eredeti helyét, az 1970-körül kialakított árkádot és a patika további, volt helyiségeit, valamint a pincét. Megpróbáltuk rekonstruálni a bútorok helyét. Az épület pontos méreteinek, szerkezetének rögzítése, <a href=\"http://con-spirito.hu/HILDRAJZOK/index.htm\" target=\"_blank\">Hild levéltári tervei</a>, a szétszedett bútor méretei remélhetőleg választ adnak a felmerült kérdésekre. (A ház 40 évvel ezelőtti felújítása során rengeteg régi részlet eltűnt, ezért is körülményes a részletek tisztázása.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Érdeklődve várjuk a decemberi kiállítást különös tekintettel arra, hogy milyen formában látjuk viszont a híres patika berendezéseit. Ismételten kérünk mindenkit, akinek bármilyen információja van, megosztásával segítse dr. Rostás Péter és kollégái munkáját.</p>\r\n\r\n<h3 style=\"text-align: justify;\">További érdekességek:</h3>\r\nSajószentpéteri Szentpéteri Pál (aki mindenki csak \"gazdának\" titulált), talán Jármaitól vette át a patikát. Két lánya volt, akik szintén patikusnak tanultak. Márta (és a család) valahol a Jagelló út 40 körül lakott, az 59-es villamos ment el a házuk előtt. A kisebbik lány, a Gabi 22-23 éves korában meghalt.\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A patikában dolgozott egy kétméteres, zsidó gyógyszerész, akit mindenki csak \"Lóbőrnek\" nevezett. Nagyon rendes ember volt, rég óta dolgozott a patikában, de a nyilasok elvitték. Utána került a patikába Éva néni, aki egy szalkszentmártoni gyógyszerész családból származott.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_713\" align=\"alignright\" width=\"300\" caption=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-713 \" title=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA-300x225.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"225\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A gyógyszereket itt készítették. Általában a tulajdonos patikuson kívül egy gyógyszerész és két kisegítő - a pénztáros és a laboráns, akik naponta váltották egymást - dolgozott a patikában.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A közelben lakott <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Kar%C3%A1dy_Katalin\" target=\"_blank\">Karády Katalin</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/J%C3%A1vor_P%C3%A1l\" target=\"_blank\">Jávor Pál</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Ajtay_Andor\" target=\"_blank\">Ajtay Andor</a>. Jávor és Ajtai rendszeresen megfordultak a patikában, Karády nem, ő az öccseit küldte maga helyett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Volt a patikában az ablak előtt egy nagy mérleg, amelyen 10 fillér (borravalóért) lehetett méredzkedni. Minden reggel nyitás után pár perccel megjelent <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Perczel_Zita\" target=\"_blank\">Perczel Zita</a>, hogy a súlyát (mindig ugyan abban a ruhában) ellenőrizze.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Itt lakott egy Nagy nevű, híres kárpitos, a Stühmer gyár igazgatója, Buzáné földművelésügyi miniszter felesége, és a házban volt Szőnyiék fűszerüzlete, akik az üzlet mögött laktak.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_721\" align=\"alignright\" width=\"300\" caption=\"A munkálatok előtti állapot\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/?attachment_id=721\" rel=\"attachment wp-att-721\"><img class=\"size-medium wp-image-721\" title=\"A munkálatok előtti állapot\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/dsd_1995-300x200.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"200\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni részletesen elmondta, hogy kanyarodott a Veres Pálné és a Papnövelde utca között a villamos: egy <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/BESZK%C3%81RT#T.C3.B6rekv.C3.A9sek_az_integr.C3.A1ci.C3.B3_fel.C3.A9\" target=\"_blank\">BESZKÁRT</a>-os irányította egy piros zászlóval, felette egy nagy tükörrel, az egymással szemben közlekedő villamosokat, mert annyira közel vezették a sínt, hogy ha nem figyelnek, egymásba ütköztek volna. A villamosok az Orczy tér felől, Budára jártak, soha nem volt baleset. Mindössze egy kiskutya szorult a villamos és a járda közé.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A Királyi Pál utcában a győri papoknak volt tejüzeme, ahol hatalmas ementáli sajtokat készítettek. A háború alatt főleg gyalog lehetett járni, és lovas kocsival szállították a tejet. .</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A házban volt Pivarcsi Fülöp (úri és papi) szabósága nem tudjuk, mikor került oda. Az 50-es években még kint volt a cégtáblája, majd a pincébe került, végül bizonyára egy lomtalanítás áldozata lett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Meglepő fejlemények', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '701-revision-22', '', '', '2011-09-11 20:14:34', '2011-09-11 18:14:34', '', 701, 'http://oroszlanklub.com/?p=735', 0, 'revision', '', 0),
(736, 19, '2011-09-12 16:26:01', '2011-09-12 14:26:01', '<p style=\"text-align: justify;\">Mint köztudott, a házunkban működött úgy 140 éven keresztül az <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm\" target=\"_blank\">Arany Oroszlán Patika</a>, melynek berendezését 1953-ban a <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm\" target=\"_blank\">Kiscelli Múzeumba</a> szállították. A közelmúltban, amikor meg akartunk hívni egy muzeológust a Klubba, hogy előadást tartson a patikáról, nagy meglepetés ért bennünket. Kiderült, hogy a <a href=\"http://www.hvrg.com/budapest/budapest/kiscelli/kiscelli10.htm\" target=\"_blank\">korábban szépen összeállított kiállítást</a> bezárták, a bútorok éppen restaurálás, sőt feltárás alatt vannak, mert egy decemberi, biedermeier kiállításon bemutatják őket. Erre a <a href=\"http://www.btm.hu/fooldal/front.htm\" target=\"_blank\">Budapest Történeti Múzeumban</a>, a Várban kerül sor.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Nagy örömmel vette dr. Rostás Péter a múzeum igazgatója, aki a feltárást és restaurálást vezeti a jelentkezésünket, és hamarosan a múzeumban találkoztunk, hogy minden apró információt átadjunk, amelyekkel a rekonstruálást segíthetjük.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Édesapám gyakran tanult az egyik helyiségben, mert az édesanyja évekig pénztáros, illetve gyógyszerkészítő volt a patikában. <a href=\"http://con-spirito.hu/aop_by_jj/index.htm\" target=\"_blank\">Emlékezetből lerajzolta</a>, hogy milyen bútorok, hol helyezkedtek el. Összeszedtünk mindent, ami fellelhető volt a családban, és köze volt a patikához: Régi hirdetést, a patikus fotóját, egy igazolást, melyen a patikus a nagymama munkaidejét hitelesíti. Sajnos fényképet a bútorzatról nem találtunk.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[box]Ha van valakinek régi fotója bármiről, ami a házzal kapcsolatos, az épületről, a patikáról, arról, hogy kik laktak itt, annak nagyon örülnének a múzeumban.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A múzeumban úgy gondolták, hogy a patika, a bejárat Cukor utcai oldalán helyezkedett le, nem a Veres Pálné utca felől. Labor, raktárak, saját pince, méregszoba, pihenő az ügyeletes patikusnak, és az esetleg rosszul lett betegnek, mellékhelység, stb. tartozott az intézményhez.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_708\" align=\"alignleft\" width=\"226\" caption=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-708 \" title=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA-226x300.jpg\" alt=\"\" width=\"226\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">1939 talán júniusában nagy átalakítás történt a patikában, mely időpontot az asztalos feljegyzése bizonyítja az egyik szétbontott szekrényen. Az igazgató úr elmondta, hogy a <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Biedermeier\" target=\"_blank\">biedermeier</a> állapot visszaállítása a céljuk, ahogy a patikában használhatták. Korabeli fotó a bútorokról - mint említettük - nem készült. Amikor felvitték 1953-ban a Kiscelli Múzeumba, akkor sem dokumentálták, rajzolták le, mindössze a leltárba jegyezték be.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A meglepetésünkre az apró darabokra szétszedett (feltárt) bútorok sok érdekes dologról mesélnek. Ajtók, többszöri átépítések, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Balusztr%C3%A1d\" target=\"_blank\">balusztrád</a> nyomai adják fel a leckét a muzeológusoknak, hogy az eredeti állapotot megtalálják. Még egy perselyszerű nyílást is felfedeztek az egyik pulton, amely talán az aprópénz tárolására szolgált. Vajon milyen lehetett az eredeti lábazat, milyenek voltak a fiókok eredeti fagombjai? Milyen lehetett a színvilága? Hogyan helyezkedtek el az egyes szekrények egymáshoz képest? - Talán decemberben megtudjuk.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_729\" align=\"alignright\" width=\"224\" caption=\"Jeney Jenő, aki sokszor megfordult a patikában\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSC_1046_1071_1.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-729 \" title=\"Jeney Jenő\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSC_1046_1071_1-224x300.jpg\" alt=\"\" width=\"224\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A vizsgálódást a Papnövelde u.2-ben folytattuk. Először <a href=\"http://oroszlanklub.com/?p=519\" target=\"_blank\">Emmi nénit, az optikust</a> látogattuk meg a Veres Pálné utcai üzletében, remélve, hogy érdekes dolgokat fog mondani (és persze meg akartuk Rostás Péternek mutatni a <a href=\"http://www.freeweb.hu/libaloptika/\" target=\"_blank\">Libál optika</a> bútorait is, hiszen ő a bútorok szakértője.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni elmondta, hogy vele szemben, a patika hátsó traktusában egy lezárt rész volt ahol a porokat állították össze, és itt volt a tablettázó is. A méregszekrényeket háromszoros kulccsal kellett zárni (a mérgek belül, a harmadik dobozban voltak).</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_712\" align=\"alignleft\" width=\"214\" caption=\"Emmi néni üzletében\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-712 \" title=\"Emmi néni üzletében\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA-214x300.jpg\" alt=\"\" width=\"214\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A kiszolgáló helyiségről annyit mondott, hogy nem sokkal a háború előtt újították fel a cseresznyefa bútort, és az asztalos el volt tőle ragadtatva. (A időpont megegyezik az asztalos 1939-es bejegyzésével.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Végül megnéztük a patika eredeti helyét, az 1970-körül kialakított árkádot és a patika további, volt helyiségeit, valamint a pincét. Megpróbáltuk rekonstruálni a bútorok helyét. Az épület pontos méreteinek, szerkezetének rögzítése, <a href=\"http://con-spirito.hu/HILDRAJZOK/index.htm\" target=\"_blank\">Hild levéltári tervei</a>, a szétszedett bútor méretei remélhetőleg választ adnak a felmerült kérdésekre. (A ház 40 évvel ezelőtti felújítása során rengeteg régi részlet eltűnt, ezért is körülményes a részletek tisztázása.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Érdeklődve várjuk a decemberi kiállítást különös tekintettel arra, hogy milyen formában látjuk viszont a híres patika berendezéseit. Ismételten kérünk mindenkit, akinek bármilyen információja van, megosztásával segítse dr. Rostás Péter és kollégái munkáját.</p>\r\n\r\n<h3 style=\"text-align: justify;\">További érdekességek:</h3>\r\nSajószentpéteri Szentpéteri Pál (aki mindenki csak \"gazdának\" titulált), talán Jármaitól vette át a patikát. Két lánya volt, akik szintén patikusnak tanultak. Márta (és a család) valahol a Jagelló út 40 körül lakott, az 59-es villamos ment el a házuk előtt. A kisebbik lány, a Gabi 22-23 éves korában meghalt.\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A patikában dolgozott egy kétméteres, zsidó gyógyszerész, akit mindenki csak \"Lóbőrnek\" nevezett. Nagyon rendes ember volt, rég óta dolgozott a patikában, de a nyilasok elvitték. Utána került a patikába Éva néni, aki egy szalkszentmártoni gyógyszerész családból származott.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_713\" align=\"alignright\" width=\"300\" caption=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-713 \" title=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA-300x225.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"225\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A gyógyszereket itt készítették. Általában a tulajdonos patikuson kívül egy gyógyszerész és két kisegítő - a pénztáros és a laboráns, akik naponta váltották egymást - dolgozott a patikában.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A közelben lakott <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Kar%C3%A1dy_Katalin\" target=\"_blank\">Karády Katalin</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/J%C3%A1vor_P%C3%A1l\" target=\"_blank\">Jávor Pál</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Ajtay_Andor\" target=\"_blank\">Ajtay Andor</a>. Jávor és Ajtai rendszeresen megfordultak a patikában, Karády nem, ő az öccseit küldte maga helyett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Volt a patikában az ablak előtt egy nagy mérleg, amelyen 10 fillér (borravalóért) lehetett méredzkedni. Minden reggel nyitás után pár perccel megjelent <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Perczel_Zita\" target=\"_blank\">Perczel Zita</a>, hogy a súlyát (mindig ugyan abban a ruhában) ellenőrizze.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Itt lakott egy Nagy nevű, híres kárpitos, a Stühmer gyár igazgatója, Buzáné földművelésügyi miniszter felesége, és a házban volt Szőnyiék fűszerüzlete, akik az üzlet mögött laktak.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_721\" align=\"alignright\" width=\"300\" caption=\"A munkálatok előtti állapot\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/?attachment_id=721\" rel=\"attachment wp-att-721\"><img class=\"size-medium wp-image-721\" title=\"A munkálatok előtti állapot\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/dsd_1995-300x200.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"200\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni részletesen elmondta, hogy kanyarodott a Veres Pálné és a Papnövelde utca között a villamos: egy <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/BESZK%C3%81RT#T.C3.B6rekv.C3.A9sek_az_integr.C3.A1ci.C3.B3_fel.C3.A9\" target=\"_blank\">BESZKÁRT</a>-os irányította egy piros zászlóval, felette egy nagy tükörrel, az egymással szemben közlekedő villamosokat, mert annyira közel vezették a sínt, hogy ha nem figyelnek, egymásba ütköztek volna. A villamosok az Orczy tér felől, Budára jártak, soha nem volt baleset. Mindössze egy kiskutya szorult a villamos és a járda közé.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A Királyi Pál utcában a győri papoknak volt tejüzeme, ahol hatalmas ementáli sajtokat készítettek. A háború alatt főleg gyalog lehetett járni, és lovas kocsival szállították a tejet. .</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A házban volt Pivarcsi Fülöp (úri és papi) szabósága nem tudjuk, mikor került oda. Az 50-es években még kint volt a cégtáblája, majd a pincébe került, végül bizonyára egy lomtalanítás áldozata lett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Meglepő fejlemények', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '701-revision-23', '', '', '2011-09-12 16:26:01', '2011-09-12 14:26:01', '', 701, 'http://oroszlanklub.com/?p=736', 0, 'revision', '', 0),
(737, 19, '2011-09-12 16:26:02', '2011-09-12 14:26:02', '<p style=\"text-align: justify;\">Mint köztudott, a házunkban működött úgy 140 éven keresztül az <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm\" target=\"_blank\">Arany Oroszlán Patika</a>, melynek berendezését 1953-ban a <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm\" target=\"_blank\">Kiscelli Múzeumba</a> szállították. A közelmúltban, amikor meg akartunk hívni egy muzeológust a Klubba, hogy előadást tartson a patikáról, nagy meglepetés ért bennünket. Kiderült, hogy a <a href=\"http://www.hvrg.com/budapest/budapest/kiscelli/kiscelli10.htm\" target=\"_blank\">korábban szépen összeállított kiállítást</a> bezárták, a bútorok éppen restaurálás, sőt feltárás alatt vannak, mert egy decemberi, biedermeier kiállításon bemutatják őket. Erre a <a href=\"http://www.btm.hu/fooldal/front.htm\" target=\"_blank\">Budapest Történeti Múzeumban</a>, a Várban kerül sor.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Nagy örömmel vette dr. Rostás Péter a múzeum igazgatója, aki a feltárást és restaurálást vezeti a jelentkezésünket, és hamarosan a múzeumban találkoztunk, hogy minden apró információt átadjunk, amelyekkel a rekonstruálást segíthetjük.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Édesapám gyakran tanult az egyik helyiségben, mert az édesanyja évekig pénztáros, illetve gyógyszerkészítő volt a patikában. <a href=\"http://con-spirito.hu/aop_by_jj/index.htm\" target=\"_blank\">Emlékezetből lerajzolta</a>, hogy milyen bútorok, hol helyezkedtek el. Összeszedtünk mindent, ami fellelhető volt a családban, és köze volt a patikához: Régi hirdetést, a patikus fotóját, egy igazolást, melyen a patikus a nagymama munkaidejét hitelesíti. Sajnos fényképet a bútorzatról nem találtunk.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[box]Ha van valakinek régi fotója bármiről, ami a házzal kapcsolatos, az épületről, a patikáról, arról, hogy kik laktak itt, annak nagyon örülnének a múzeumban.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A múzeumban úgy gondolták, hogy a patika, a bejárat Cukor utcai oldalán helyezkedett le, nem a Veres Pálné utca felől. Labor, raktárak, saját pince, méregszoba, pihenő az ügyeletes patikusnak, és az esetleg rosszul lett betegnek, mellékhelység, stb. tartozott az intézményhez.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_708\" align=\"alignleft\" width=\"226\" caption=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-708 \" title=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA-226x300.jpg\" alt=\"\" width=\"226\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">1939 talán júniusában nagy átalakítás történt a patikában, mely időpontot az asztalos feljegyzése bizonyítja az egyik szétbontott szekrényen. Az igazgató úr elmondta, hogy a <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Biedermeier\" target=\"_blank\">biedermeier</a> állapot visszaállítása a céljuk, ahogy a patikában használhatták. Korabeli fotó a bútorokról - mint említettük - nem készült. Amikor felvitték 1953-ban a Kiscelli Múzeumba, akkor sem dokumentálták, rajzolták le, mindössze a leltárba jegyezték be.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A meglepetésünkre az apró darabokra szétszedett (feltárt) bútorok sok érdekes dologról mesélnek. Ajtók, többszöri átépítések, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Balusztr%C3%A1d\" target=\"_blank\">balusztrád</a> nyomai adják fel a leckét a muzeológusoknak, hogy az eredeti állapotot megtalálják. Még egy perselyszerű nyílást is felfedeztek az egyik pulton, amely talán az aprópénz tárolására szolgált. Vajon milyen lehetett az eredeti lábazat, milyenek voltak a fiókok eredeti fagombjai? Milyen lehetett a színvilága? Hogyan helyezkedtek el az egyes szekrények egymáshoz képest? - Talán decemberben megtudjuk.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_729\" align=\"alignright\" width=\"224\" caption=\"Jeney Jenő, aki sokszor megfordult a patikában\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSC_1046_1071_1.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-729 \" title=\"Jeney Jenő\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSC_1046_1071_1-224x300.jpg\" alt=\"\" width=\"224\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A vizsgálódást a Papnövelde u.2-ben folytattuk. Először <a href=\"http://oroszlanklub.com/?p=519\" target=\"_blank\">Emmi nénit, az optikust</a> látogattuk meg a Veres Pálné utcai üzletében, remélve, hogy érdekes dolgokat fog mondani (és persze meg akartuk Rostás Péternek mutatni a <a href=\"http://www.freeweb.hu/libaloptika/\" target=\"_blank\">Libál optika</a> bútorait is, hiszen ő a bútorok szakértője.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni elmondta, hogy vele szemben, a patika hátsó traktusában egy lezárt rész volt ahol a porokat állították össze, és itt volt a tablettázó is. A méregszekrényeket háromszoros kulccsal kellett zárni (a mérgek belül, a harmadik dobozban voltak).</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_712\" align=\"alignleft\" width=\"214\" caption=\"Emmi néni üzletében\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-712 \" title=\"Emmi néni üzletében\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA-214x300.jpg\" alt=\"\" width=\"214\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A kiszolgáló helyiségről annyit mondott, hogy nem sokkal a háború előtt újították fel a cseresznyefa bútort, és az asztalos el volt tőle ragadtatva. (A időpont megegyezik az asztalos 1939-es bejegyzésével.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Végül megnéztük a patika eredeti helyét, az 1970-körül kialakított árkádot és a patika további, volt helyiségeit, valamint a pincét. Megpróbáltuk rekonstruálni a bútorok helyét. Az épület pontos méreteinek, szerkezetének rögzítése, <a href=\"http://con-spirito.hu/HILDRAJZOK/index.htm\" target=\"_blank\">Hild levéltári tervei</a>, a szétszedett bútor méretei remélhetőleg választ adnak a felmerült kérdésekre. (A ház 40 évvel ezelőtti felújítása során rengeteg régi részlet eltűnt, ezért is körülményes a részletek tisztázása.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Érdeklődve várjuk a decemberi kiállítást különös tekintettel arra, hogy milyen formában látjuk viszont a híres patika berendezéseit. Ismételten kérünk mindenkit, akinek bármilyen információja van, megosztásával segítse dr. Rostás Péter és kollégái munkáját.</p>\r\n\r\n<h3 style=\"text-align: justify;\">További érdekességek:</h3>\r\nSajószentpéteri Szentpéteri Pál (aki mindenki csak \"gazdának\" titulált), talán Jármaitól vette át a patikát. Két lánya volt, akik szintén patikusnak tanultak. Márta (és a család) valahol a Jagelló út 40 körül lakott, az 59-es villamos ment el a házuk előtt. A kisebbik lány, a Gabi 22-23 éves korában meghalt.\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A patikában dolgozott egy kétméteres, zsidó gyógyszerész, akit mindenki csak \"Lóbőrnek\" nevezett. Nagyon rendes ember volt, rég óta dolgozott a patikában, de a nyilasok elvitték. Utána került a patikába Éva néni, aki egy szalkszentmártoni gyógyszerész családból származott.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_713\" align=\"alignright\" width=\"300\" caption=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-713 \" title=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA-300x225.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"225\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A gyógyszereket itt készítették. Általában a tulajdonos patikuson kívül egy gyógyszerész és két kisegítő - a pénztáros és a laboráns, akik naponta váltották egymást - dolgozott a patikában.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A közelben lakott <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Kar%C3%A1dy_Katalin\" target=\"_blank\">Karády Katalin</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/J%C3%A1vor_P%C3%A1l\" target=\"_blank\">Jávor Pál</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Ajtay_Andor\" target=\"_blank\">Ajtay Andor</a>. Jávor és Ajtai rendszeresen megfordultak a patikában, Karády nem, ő az öccseit küldte maga helyett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Volt a patikában az ablak előtt egy nagy mérleg, amelyen 10 fillér (borravalóért) lehetett méredzkedni. Minden reggel nyitás után pár perccel megjelent <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Perczel_Zita\" target=\"_blank\">Perczel Zita</a>, hogy a súlyát (mindig ugyan abban a ruhában) ellenőrizze.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Itt lakott egy Nagy nevű, híres kárpitos, a Stühmer gyár igazgatója, Buzáné földművelésügyi miniszter felesége, és a házban volt Szőnyiék fűszerüzlete, akik az üzlet mögött laktak.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_721\" align=\"alignright\" width=\"300\" caption=\"A munkálatok előtti állapot\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/?attachment_id=721\" rel=\"attachment wp-att-721\"><img class=\"size-medium wp-image-721\" title=\"A munkálatok előtti állapot\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/dsd_1995-300x200.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"200\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni részletesen elmondta, hogy kanyarodott a Veres Pálné és a Papnövelde utca között a villamos: egy <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/BESZK%C3%81RT#T.C3.B6rekv.C3.A9sek_az_integr.C3.A1ci.C3.B3_fel.C3.A9\" target=\"_blank\">BESZKÁRT</a>-os irányította egy piros zászlóval, felette egy nagy tükörrel, az egymással szemben közlekedő villamosokat, mert annyira közel vezették a sínt, hogy ha nem figyelnek, egymásba ütköztek volna. A villamosok az Orczy tér felől, Budára jártak, soha nem volt baleset. Mindössze egy kiskutya szorult a villamos és a járda közé.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A Királyi Pál utcában a győri papoknak volt tejüzeme, ahol hatalmas ementáli sajtokat készítettek. A háború alatt főleg gyalog lehetett járni, és lovas kocsival szállították a tejet. .</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A házban volt Pivarcsi Fülöp (úri és papi) szabósága nem tudjuk, mikor került oda. Az 50-es években még kint volt a cégtáblája, majd a pincébe került, végül bizonyára egy lomtalanítás áldozata lett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Meglepő fejlemények', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '701-revision-24', '', '', '2011-09-12 16:26:02', '2011-09-12 14:26:02', '', 701, 'http://oroszlanklub.com/?p=737', 0, 'revision', '', 0),
(738, 19, '2011-09-12 16:30:49', '2011-09-12 14:30:49', '<p style=\"text-align: justify;\">Mint köztudott, a házunkban működött úgy 140 éven keresztül az <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm\" target=\"_blank\">Arany Oroszlán Patika</a>, melynek berendezését 1953-ban a <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm\" target=\"_blank\">Kiscelli Múzeumba</a> szállították. A közelmúltban, amikor meg akartunk hívni egy muzeológust a Klubba, hogy előadást tartson a patikáról, nagy meglepetés ért bennünket. Kiderült, hogy a <a href=\"http://www.hvrg.com/budapest/budapest/kiscelli/kiscelli10.htm\" target=\"_blank\">korábban szépen összeállított kiállítást</a> bezárták, a bútorok éppen restaurálás, sőt feltárás alatt vannak, mert egy decemberi, biedermeier kiállításon bemutatják őket. Erre a <a href=\"http://www.btm.hu/fooldal/front.htm\" target=\"_blank\">Budapest Történeti Múzeumban</a>, a Várban kerül sor.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Nagy örömmel vette dr. Rostás Péter a múzeum igazgatója, aki a feltárást és restaurálást vezeti a jelentkezésünket, és hamarosan a múzeumban találkoztunk, hogy minden apró információt átadjunk, amelyekkel a rekonstruálást segíthetjük.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Édesapám gyakran tanult az egyik helyiségben, mert az édesanyja évekig pénztáros, illetve gyógyszerkészítő volt a patikában. <a href=\"http://con-spirito.hu/aop_by_jj/index.htm\" target=\"_blank\">Emlékezetből lerajzolta</a>, hogy milyen bútorok, hol helyezkedtek el. Összeszedtünk mindent, ami fellelhető volt a családban, és köze volt a patikához: Régi hirdetést, a patikus fotóját, egy igazolást, melyen a patikus a nagymama munkaidejét hitelesíti. Sajnos fényképet a bútorzatról nem találtunk.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[box]Ha van valakinek régi fotója bármiről, ami a házzal kapcsolatos, az épületről, a patikáról, arról, hogy kik laktak itt, annak nagyon örülnének a múzeumban.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A múzeumban úgy gondolták, hogy a patika, a bejárat Cukor utcai oldalán helyezkedett le, nem a Veres Pálné utca felől. Labor, raktárak, saját pince, méregszoba, pihenő az ügyeletes patikusnak, és az esetleg rosszul lett betegnek, mellékhelység, stb. tartozott az intézményhez.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_708\" align=\"alignleft\" width=\"226\" caption=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-708 \" title=\"Sajószentpéteri Szentpéteri Pál, a patika utolsó tulajdonosa\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24683_02_JA-226x300.jpg\" alt=\"\" width=\"226\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">1939 talán júniusában nagy átalakítás történt a patikában, mely időpontot az asztalos feljegyzése bizonyítja az egyik szétbontott szekrényen. Az igazgató úr elmondta, hogy a <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Biedermeier\" target=\"_blank\">biedermeier</a> állapot visszaállítása a céljuk, ahogy a patikában használhatták. Korabeli fotó a bútorokról - mint említettük - nem készült. Amikor felvitték 1953-ban a Kiscelli Múzeumba, akkor sem dokumentálták, rajzolták le, mindössze a leltárba jegyezték be.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A meglepetésünkre az apró darabokra szétszedett (feltárt) bútorok sok érdekes dologról mesélnek. Ajtók, többszöri átépítések, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Balusztr%C3%A1d\" target=\"_blank\">balusztrád</a> nyomai adják fel a leckét a muzeológusoknak, hogy az eredeti állapotot megtalálják. Még egy perselyszerű nyílást is felfedeztek az egyik pulton, amely talán az aprópénz tárolására szolgált. Vajon milyen lehetett az eredeti lábazat, milyenek voltak a fiókok eredeti fagombjai? Milyen lehetett a színvilága? Hogyan helyezkedtek el az egyes szekrények egymáshoz képest? - Talán decemberben megtudjuk.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_729\" align=\"alignright\" width=\"224\" caption=\"Jeney Jenő, aki sokszor megfordult a patikában\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSC_1046_1071_1.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-729 \" title=\"Jeney Jenő\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSC_1046_1071_1-224x300.jpg\" alt=\"\" width=\"224\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A vizsgálódást a Papnövelde u.2-ben folytattuk. Először <a href=\"http://oroszlanklub.com/?p=519\" target=\"_blank\">Emmi nénit, az optikust</a> látogattuk meg a Veres Pálné utcai üzletében, remélve, hogy érdekes dolgokat fog mondani (és persze meg akartuk Rostás Péternek mutatni a <a href=\"http://www.freeweb.hu/libaloptika/\" target=\"_blank\">Libál optika</a> bútorait is, hiszen ő a bútorok szakértője.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni elmondta, hogy vele szemben, a patika hátsó traktusában egy lezárt rész volt ahol a porokat állították össze, és itt volt a tablettázó is. A méregszekrényeket háromszoros kulccsal kellett zárni (a mérgek belül, a harmadik dobozban voltak).</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_712\" align=\"alignleft\" width=\"214\" caption=\"Emmi néni üzletében\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-712 \" title=\"Emmi néni üzletében\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24689_02_JA-214x300.jpg\" alt=\"\" width=\"214\" height=\"300\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A kiszolgáló helyiségről annyit mondott, hogy nem sokkal a háború előtt újították fel a cseresznyefa bútort, és az asztalos el volt tőle ragadtatva. (A időpont megegyezik az asztalos 1939-es bejegyzésével.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Végül megnéztük a patika eredeti helyét, az 1970-körül kialakított árkádot és a patika további, volt helyiségeit, valamint a pincét. Megpróbáltuk rekonstruálni a bútorok helyét. Az épület pontos méreteinek, szerkezetének rögzítése, <a href=\"http://con-spirito.hu/HILDRAJZOK/index.htm\" target=\"_blank\">Hild levéltári tervei</a>, a szétszedett bútor méretei remélhetőleg választ adnak a felmerült kérdésekre. (A ház 40 évvel ezelőtti felújítása során rengeteg régi részlet eltűnt, ezért is körülményes a részletek tisztázása.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Érdeklődve várjuk a decemberi kiállítást különös tekintettel arra, hogy milyen formában látjuk viszont a híres patika berendezéseit. Ismételten kérünk mindenkit, akinek bármilyen információja van, megosztásával segítse dr. Rostás Péter és kollégái munkáját.</p>\r\n\r\n<h3 style=\"text-align: justify;\">További érdekességek:</h3>\r\nSajószentpéteri Szentpéteri Pál (akit mindenki csak \"gazdának\" titulált), talán Jármaitól vette át a patikát. Két lánya volt, akik szintén patikusnak tanultak. Márta (és a család) valahol a Jagelló út 40. körül lakott, az 59-es villamos ment el a házuk előtt. A kisebbik lány Gabi, 22-23 éves korában meghalt.\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A patikában volt alkalmazott egy kétméteres, zsidó gyógyszerész, akit mindenki csak \"Lóbőrnek\" nevezett. Nagyon rendes ember volt, rég óta dolgozott a patikában, de a nyilasok elvitték. Utána került a patikába Éva néni, aki egy szalkszentmártoni gyógyszerész családból származott.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_713\" align=\"alignright\" width=\"300\" caption=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA.jpg\"><img class=\"size-medium wp-image-713 \" title=\"Igazolás alkalmazotti viszonyról.\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/DSF_24681_01_JA-300x225.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"225\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A gyógyszereket itt készítették. Általában a tulajdonos patikuson kívül egy gyógyszerész és két kisegítő - a pénztáros és a laboráns, akik naponta váltották egymást - dolgozott a patikában.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A közelben lakott <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Kar%C3%A1dy_Katalin\" target=\"_blank\">Karády Katalin</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/J%C3%A1vor_P%C3%A1l\" target=\"_blank\">Jávor Pál</a>, <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Ajtay_Andor\" target=\"_blank\">Ajtay Andor</a>. Jávor és Ajtai rendszeresen megfordultak a patikában, Karády nem, ő az öccseit küldte maga helyett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Volt a patikában az ablak előtt egy nagy mérleg, amelyen 10 fillér (borravalóért) lehetett méredzkedni. Minden reggel nyitás után pár perccel megjelent <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/Perczel_Zita\" target=\"_blank\">Perczel Zita</a>, hogy a súlyát (mindig ugyan abban a ruhában) ellenőrizze.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Itt lakott egy Nagy nevű, híres kárpitos, a Stühmer gyár igazgatója, Buzáné földművelésügyi miniszter felesége, és a házban volt Szőnyiék fűszerüzlete, akik az üzlet mögött laktak.</p>\r\n\r\n\r\n[caption id=\"attachment_721\" align=\"alignright\" width=\"300\" caption=\"A munkálatok előtti állapot\"]<a href=\"http://oroszlanklub.com/?attachment_id=721\" rel=\"attachment wp-att-721\"><img class=\"size-medium wp-image-721\" title=\"A munkálatok előtti állapot\" src=\"http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/dsd_1995-300x200.jpg\" alt=\"\" width=\"300\" height=\"200\" /></a>[/caption]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Emmi néni részletesen elmondta, hogy kanyarodott a Veres Pálné és a Papnövelde utca között a villamos: egy <a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/BESZK%C3%81RT#T.C3.B6rekv.C3.A9sek_az_integr.C3.A1ci.C3.B3_fel.C3.A9\" target=\"_blank\">BESZKÁRT</a>-os irányította egy piros zászlóval, felette egy nagy tükörrel, az egymással szemben közlekedő villamosokat, mert annyira közel vezették a sínt, hogy ha nem figyelnek, egymásba ütköztek volna. A villamosok az Orczy tér felől, Budára jártak, soha nem volt baleset. Mindössze egy kiskutya szorult egyszer a villamos és a járda közé.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A Királyi Pál utcában a győri papoknak volt tejüzeme, ahol hatalmas ementáli sajtokat készítettek. A háború alatt főleg gyalog lehetett járni, és lovaskocsival szállították a tejet. .</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A házban volt Pivarcsi Fülöp (úri és papi) szabósága nem tudjuk, mikor került oda. Az 50-es években még kint volt a cégtáblája, majd a pincébe került, végül bizonyára egy lomtalanítás áldozata lett.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"></p>', 'Meglepő fejlemények', '', 'inherit', 'open', 'open', '', '701-revision-25', '', '', '2011-09-12 16:30:49', '2011-09-12 14:30:49', '', 701, 'http://oroszlanklub.com/?p=738', 0, 'revision', '', 0),
(739, 19, '2011-09-13 00:41:08', '2011-09-12 22:41:08', '<p style=\"text-align: justify;\">Mint<a href=\"http://oroszlanklub.com/?p=177\" target=\"_blank\"> korábbi írásunkban</a> jeleztük, jelentkeztünk a <a href=\"http://www.oroksegnapok.hu/index.php?oldal=open\" target=\"_blank\">KÖN</a> budapesti rendezvénysorozatára, melyre a hétvégén, szeptember 16 és 18 között kerül sor. 16-án, pénteken tartják az országos megnyitó ünnepséget Székesfehérváron, melyre Egyeki Zsolttal meghívót kaptunk (az ő egyik társasházát, a Veres Pálné 28-at is megnyitják). Igyekszünk beszámolni a fehérvári történésekről...</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A Társasházban tehát csak kétnapos lesz az esemény, leszámítva, hogy pénteken kitesszük a házra a zászlót, mely jelzi, hogy az épület részt vesz az eseményen. Szombaton és vasárnap várjuk a látogatókat délelőtt 10 és délután 16 óra között, a következő programokkal:</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[box]<strong>Szombat (szeptember 17.):</strong></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Minden egész órában vezetést tartunk, melynek során elmondjuk az épületet történetét. Hogy nézett ki, és mire használták a barokk időkben? Ki építette újjá, és kinek a megbízásából, 1841-ben? Bemutatjuk a Szépítő Bizottmány dokumentumait. Bemutatjuk korabeli térképek segítségével az akkori környéket. Vajon mi maradt meg, mi nem? Hogy változtak például az utcanevek? Bemutatjuk a ház megmaradt barokk részeit a pincében és a földszinten, az árkád alatt, illetve klasszicista jellemzőket a lépcsőházban, az emeleteken.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Külön szeretnénk beszélni az épületben körülbelül 140 évig működő <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/Allando/Patika/patika.htm\" target=\"_blank\">Arany Oroszlán Patika</a> történetéről. Milyen gyógyszereket állítottak elő, hogy dolgozott a legutóbbi időben a személyzet, kik voltak a patika látogatói. Beszélni fogunk az éppen feltárás, restaurálás alatt álló berendezéséről, <a href=\"http://oroszlanklub.com/?p=701\" target=\"_blank\">a muzeológusok erőfeszítéseiről</a>. (Szombaton szakembereket is várunk, akik a <a href=\"http://www.btm.hu/kiscell/fooldal/kiscell.htm\" target=\"_blank\">Kiscelli Múzeum</a> megbízásából fel fogják mérni a patika eredeti helyszínét, hogy a decemberi kiállításra grafikailag modellezzék a korábbi állapotot.)</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[/box]</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Nagy vendégséget nem fogunk csapni, de egy teára, kötetlen beszélgetésre a patika alatt található pinceklubban, vagy az udvaron, szeretettel látjuk a ház lakóit, és az érdeklődő vendégeket.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[box]<strong>Vasárnap (szeptember 18.):</strong></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A vasárnapi program lényegében megegyezik a szombati programmal, de a klubban élőzene is fogadja a látogatókat. Diabelli négykezest, Bachtól a Wohltempertierte Klavier-ból, Avalontól, illetve a Hillsongtól hallunk egy kis műsort barátaink, Szilágyi Feri, Tukács Orsi, Géczy Glória, Varga Márti és Juhász Noémi előadásában, amit külön szeretettel ajánlunk mindenki figyelmébe.</p>\r\n[/box]\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Természetesen - mint a KÖN minden rendezvénye - ez is ingyenes. Nem fogunk senkit adományos ládával és egyebekkel frusztrálni, ennél sokkal fontosabbnak tartjuk a kapcsolatteremtést, a jó hangulatot.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Annak érdekében, hogy kulturáltan tudjuk fogadni a hétvégén a vendégeket, közös <strong>takarításra hívjuk az itt lakókat</strong>, beleértve az itt tanuló diákokat, albérlőket is. Kicseréljük a kiégett körtéket, és rendbe tesszük azokat a helyeket, ahová el fogjuk kalauzolni a vendégeket. Előre is köszönjük mindenkinek a közreműködést!</p>\r\n<p style=\"text-align: right;\">Jeney Attila</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A KÖN országos megnyitóját 16-án Székesfehérváron tartották. Az eseményre nosztalgia szerelvény indult Budapestről. Az ünnepélyes megnyitó előtt szakemberek vezetésével megtekintettük a Püspöki palotát, az átadás előtt álló Hiemer-Font-Carrafa épülettömböt, az Árpád fürdőt és a hamarosan elkészülő levéltár (volt nevelő) épületét.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><a href=\"http://hu.wikipedia.org/wiki/R%C3%A9thelyi_Mikl%C3%B3s\" target=\"_blank\">Réthelyi Miklós</a> a nemzeti erőforrás miniszere kihirdette <a href=\"http://www.szellemiorokseg.hu/index.php?menu=elemek_a_jegyzekben&amp;m=nemzeti\" target=\"_blank\">szellemi kulturális örökség nemzeti jegyzékébe</a> került legújabb három örökség-közösséget, így már 11-en vannak.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">A további felszólalók is azt erősítették meg, hogy a kulturális örökség megőrzése nem szakmai ügy hanem kötelesség, tudatosságnövelő tevékenység. Növeli azoknak a magán- és közintézményeknek az elismertségét, presztízsét, amelyek az örökség védelmével és bemutatásával foglalkoznak. Szép feladat, sőt küldetés ezeket számba venni, azonosítani, és megőrizni, felelősséggel továbbadni, fenntartani, generációkon át.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Egy-egy épülethez személyes emlékek is fűznek, hiszen itt élünk, talán felmenőink is itt éltek. Öröm, bánat, gyakran tragédiák kapcsolódnak a házakhoz, melyeket bizony fel kell dolgozni, akkor talán kevésbé fájnak, vagy talán tartozunk az érintettekben azzal, hogy legalább emlékszünk rájuk és elmondjuk a gyerekeinknek, hogy okosabbak legyenek, jóból és rosszból egyaránt tanuljanak...</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Nagyon fontos a közösségi kultúrák életben tartása,  megismertetése. A lakóhelyhez, országhoz való kötődés, az azonosságtudat erősítése, kulcsszerep az identitás-keresésben és a kollektív tudat erősítésében...</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Néhány kép a megnyitó napjáról: Püspöki palota, Hiemer-Font-Carrafa épülettömb, Árpád fürdő, levéltár, megnyitó ünnepség és végül hazafelé a pápavonat...</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">[svgallery name=\"2011_09_16_kon\"]</p>', 'KÖN - Kulturális Örökség Napjai', '', 'publish', 'open', 'open', '', 'kon-kulturalis-orokseg-napjai', '', 'http://oroszlanklub.com/?p=177\nhttp://oroszlanklub.com/?p=701', '2011-09-25 13:32:50', '2011-09-25 11:32:50', '', 0, 'http://oroszlanklub.com/?p=739', 0, 'post', '', 0);
