Há, mer fújja a szél! A következő okos kérdés az lenne, hogy mit csinál a szél ha nem fuj, de most ezt kihagyjuk. Foglalkozzunk inkább azzal, hogy egy ilyen (látszólag) triviális dolog pontos leírása milyen bonyolult fizikai, matematikai műveltséget igényel! A dolog talán azért is fontos, mert a jelenség leírója a magyar származású <a href="https://hu.wikipedia.org/wiki/K%C3%A1rm%C3%A1n_T%C3%B3dor" target="_blank" rel="noopener">Kármán Tódor</a> volt, aki nem csak a szuperszonikus repülés, az űrhajózás úttörője volt, többek között arról volt híres, hogy magyarázatot adott a világ leghíresebb híd-katasztrófája, a Tacoma-híd összeomlásának okára... Azért omlott össze a Tacoma-híd, amiért a zászló lobog! Erről lesz most szó.

<iframe title="YouTube video player" src="https://www.youtube.com/embed/j-zczJXSxnw?si=4XOsgsX3ussovbBK&amp;start=153" width="560" height="315" frameborder="0" allowfullscreen="allowfullscreen"></iframe>

Komzsik Lajos barátunk Budapesten is tanított az egyik egyetem doktori iskolájában, ahová úgy gondolta, megfelelő előképzettséggel bíró hallgatókat vettek fel. Úgy tűnik ez nem volt teljesen igaz. Lajos "kiszállt" az itteni oktatásból, de ahogy elnézem, elbocsájtó szép üzenetként elküldte a tanítványainak az alábbi eszmefuttatást. Jó, jó, tudom, hogy nem sok doktorandusz van közöttetek akiknek a könyökén jön ki a diffegyenletek felállítása és megoldása, és az előképzettségünkből finoman fogalmazva hiányzik meteorológiától  a repülőgépek tervezéséig széles körben használt <a href="https://hu.wikipedia.org/wiki/Navier%E2%80%93Stokes-egyenletek" target="_blank" rel="noopener">Navier-Stokes egynletek</a> ismerete a folyadékok (gázok) dinamikájáról, mégis borzasztó érdekesnek tartom, hogy Lajos cikkén keresztül bepillantást nyerjünk egy látszólag nagyon egyszerű dolog meglepően bonyolult fizikájába, matematikájába.

A cikk leírja a Kármán-féle örvénysor jelenségét, mely akkor következik be, amikor egy tárgy, mondjuk egy henger (ez szerepel a cikkben) vagy egy zászló kerül áramló közegbe. A tárgy körül mindkét oldalon egy-egy periodikusan váltakozó örvénysor keletkezik, amely lobogtatja a szélben a zászlót, vagy nagyon szerencsétlen esetben akár leszakít egy hatalmas hidat.

<a href="http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/2023/12/2023-12-23_024417.jpg"><img class="aligncenter size-full wp-image-4799" src="http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/2023/12/2023-12-23_024417.jpg" alt="" width="728" height="353" /></a>A bátrabbak kattintsanak az alábbi képre, ahol tanulmányozhatják Professzor úr levezetését a Navier-Strokes egyenletekből kiindulva a sebesség, nyomás, sűrűség és viszkozitás hatását, hogy megértsük, hogy viselkednek a folyadékok (gázok) különböző környezeti és erőhatások mellett. Megismerkedhetünk a vorticitás fogalmával, mely a forgás (örvénylés) mértéke a vizsgált közegben...<a href="https://varosvedo.hu/AOKE/note.pdf"><img class="aligncenter wp-image-4796 size-full" src="http://oroszlanklub.com/wp-content/uploads/2023/12/2023-12-23_012509.jpg" alt="" width="688" height="338" /></a>Az angol szövegtől nem kell nagyon megijedni, a Guglival vidáman le lehet fordítani, ha valaki a részletekre kíváncsi.

Csendesen emlékeztetlek benneteket, hogy Lajos a rotordinamikáról szóló előadásában már beszélt erről (a fenti matematika, érthető kihagyásával):
<iframe title="YouTube video player" src="https://www.youtube.com/embed/FJfz79tDMro?si=0N1-C-Lalex5nEDn&amp;start=2767" width="560" height="315" frameborder="0" allowfullscreen="allowfullscreen"></iframe>